Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Kustvatten- och havsområden (SVAR2012) - visningstjänst
Datamängden kommer från SVARs geodatabas vid SMHI. Denna produkt är en delmängd av de havsområden som lagras i SVAR och innehåller kust- och havsområden från strandlinjen ut till 12 nm utanför baslinjen. Antalet polygoner i produkten är 684 st.
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/klimatdata/Oppna-data/Information-om-oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Kust- och havsområden för hela Sverige publicerades för först gången i rapporten Havsområdesregister 1993, Torbjörn Lindkvist, 1994. I rapporten Djupdata för havsområden 2003, Torbjörn Lindkvist et. al. , 2003 kompletterades havsområdesindelning ytterligare och djup adderades i form av hypsografer och tvärsnitt mellan havsområdena. Därefter har havsområdena uppdateras kontinuerligt.
SE.OF Oceanografiska observationer - Vågperiod, medelvärde: Visningstjänst
Visningstjänsten är en WMS-tjänst som visar oceanografiska stationer som mäter vågperiod. Tjänsten visar alla stationer som någonsin levererat data för denna parametrar. Insamlade från fartyg (FERRYBOX) eller havsbojar.
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Signalpunktstavla ERTMS är en viktig komponent i säkerhetssystemet ERTMS. Den motsvarar signalläge i konventionellt system dvs. en punkt i spåret som inte får passeras utan körtillstånd. Varje driftplats efter järnvägen omges av ett antal informationspunkter som markerar signallägen för in- och utfart till driftplatsen och där körtillstånd krävs för passage. För positioner ute på spårnätet finns linjetavlor och mellantavlor. En Balisgrupp ERTMS är oftast placerad i omedelbar anslutning till Signalpunktstavla ERTMS. De viktigaste objektattributen för Signalpunktstavla ERTMS är följande: - Typ av IP (Infopunkt): Infartstavla, utfartstavla, mellantavla eller linjetavla. - Riktningsgiltighet: I vilken riktning signalen gäller - Platssignatur: Till vilken plats tavlan är kopplad. (Senast passerad driftplats för Linjetavlor och Mellantavlor). - Nummer: Signalpunktens nummer (unikt) Dataprodukten har punktutbredning och kopplar till järnvägsnätet med referens mot närmast föregående nod och närmast föregående kilometertavla med avstånd i meter i spårlänkens riktning.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet.
I Brunnar finns uppgifter om enskilda brunnars läge och tekniska data såsom djup, jorddjup, foderrörslängd, dimensioner, vattenkapacitet, vattennivåer och vad brunnen används till. Produkten innehåller även information om lagerföljder. Uppgifterna gäller främst bergborrade brunnar och utgörs av de uppgifter som brunnsborrare sedan 1976 enligt lag skickar in till SGU. Informationen används flitigt, både som praktisk upplysning till allmänhet och brunnsborrare, och för forskningsändamål, t.ex. statistiska bearbetningar
Vid Brunnsarkivet på SGU lagras brunnsuppgifter som insamlats genom Lagen om uppgiftsskyldighet (SFS 1975:424, SFS 1985:245). Brunnsdatabasen innehåller uppgifter från närmare 800 000 brunnar (oktober 2023) och växer med ca 25 000 brunnsuppgifter varje år, varav ca 20 000 är energibrunnar för bergvärme/bergkyla och ca 5 000 är vattenbrunnar. Kvaliteten på informationen är kraftigt beroende av informationslämnarnas, dvs. brunnsborrarnas, noggrannhet och ambitionsnivå. Positionsfelets bedömda storlek beror bl.a. på om brunnsuppgiften innehåller en eller flera av uppgifterna ort, fastighetsbeteckning, borradress, koordinat m.fl. Det vanligaste är att fastighetsbeteckning finns och koordinatsättningen utförs då med hjälp av fastighetsbeteckningen och brunnen får då oftast samma koordinat som huvudbyggnadens mittpunkt. Om fastigheten är mycket stor eller utspridd på flera områden kan brunnens position bli osäker. Från brunnsborrarna inkomna protokoll innehåller ibland endast uppgifter om vilken ort brunnen är borrad i, ibland finns endast fastighetsbeteckning, detta gör att lägesangivelsen kan bli osäker om fastigheten t.ex. är stor eller utspridd på flera områden.
Regional miljöövervakning: Kartering av vegetation på öppna myrar i Norrbotten, 1986. Myrvegetationstypskartan.
"Satellitbaserad övervakning av våtmarker" används för att upptäcka markanvändningsbetingade vegetationsförändringar i öppna myrar. Metoden baseras på antagandet att spektralt och vegetationsmässigt homogena myrtyper uppträder likartat med avseende på fenologi och väder. I "Satellitbaserad övervakning av våtmarker" görs en basklassning av öppen myr i den äldre satellitscenen. Basklassningen särskiljer spektralt homogena våtmarksenheter som utgör grunden för den riktade förändringsanalysen som genomförs i nästa steg. Basklassningen är egentligen en biprodukt som används för den riktade förändringsanalysen, men den har ett värde i sig genom att det är en heltäckande kartering av myrvegetation inom masken för öppen myr. Studien "Kartering av vegetation på öppna myrar i Norrbotten - Myrvegetationstypskartan" syftar till att ta fram en myrvegetationstypskarta för öppen myr genom att översätta basklassningens våtmarksenheter (via en översättningstabell) till välkända hydrologiska vegetationstyper.
Myrvegetationstypskartan har flera tillämpningsområden, t.ex. att hitta unika livsmiljöer för viktiga arter, för att hitta variationsrika våtmarksområden och för att studera biologisk mångfald. Projektet har genomförts på uppdrag av och med finansiering från Naturvårdsverket och Rymdstyrelsen. Vidare har länsstyrelserna i Norrbottens, Dalarnas och Gävleborgs län bidragit med fältarbete och expertkunskap om myrvegetation. Läs mer på www.myrar.se samt i följande rapport: Hahn, N., Wester, K., Hedvall, T., Backe, S., Gunnarsson, U. & Kellner, O., 2014. Satellitbaserad övervakning av våtmarker - Kartering av vegetation på öppna myrar. Rymdstyrelsen, Dnr: 230/12.
Kommunala väghållningsområden (yta, polygon). Redovisar utbredningen av områden där kommunen är väghållare av allmän väg. Varje polygon representerar ett kommunalt väghållningsområde. Varje kommunalt väghållningsområde omfattar en eller flera tätorter eller en hel kommun. Syftet med dataprodukten är att visualisera utbredningen av respektive kommunalt väghållningsområde. Dataprodukten ska redovisa var gränsen går mellan kommunal och statlig väghållare av allmän väg. Det är viktigt att ha en väldefinierad avgränsning av det kommunala väghållningsområdet eftersom Trafikverket inte är väghållare för allmän väg inom området, förutom för det fåtal vägar med en övergripande funktion som har undantagits. Vilka vägar som har undantagits framgår av beslutsdokumentationen. Viktiga attribut: - Kommun - Namn på väghållande kommun - Tätort - Namn på den tätort i kommunen för vilket det kommunala väghållningsområdet är knutet Behov finns internt inom Trafikverket (till exempel vägnätsutredare, samhällsplanerare, driften, med flera) men även externt (kommuner, länsstyrelser, med flera) att på ett lättförståeligt och lättillgängligt sätt kunna ta del av de kommunala väghållningsområdenas utbredningar.
Datamängden har digitaliserats med utgångspunkt från äldre handritade papperskartor av varierande kvalitet, som tillhandahållits av informationsansvarig part, funktionen för Juridik och planprövning (JPp). Därefter har manuell granskning och validering av den digitaliserade datamängden tagits vid (utförts av JPp) och vid behov polygonerna reviderats. Sektionen Förädla Geodata har digitaliserat handritade kartor och gjort dem tillgängliga för ytterligare granskning och iterationer för att överensstämma med uppgiftslämnarens, funktionen för Juridik och planprövning, uppfattning om områdesutbredning. Ajourhållning sker utifrån tillkomsten av nya beslutsunderlag.
Produkten innehåller historiska ortofoton (ortogonalprojicerade flygbilder, skalriktiga i markytan) i sv/v, färg (RGB) och infrarött (IR) från åren 1949 – 2005, uppdelade i olika lager. Produkten uppfyller kraven för EU-direktivet Inspire.
Flygbilder skannade Nedladdning, orienteringsdata
Bildgeometri i form av Ori-filer från Match-AT till flygbilder med upplösningarna 0.5 m
Flygfotograferingen har genomförts från främst 4 600 meters höjd med svartvit film och är anpassad till dåvarande referenssystem RT 90 2,5 gon V. Även andra flyghöjder har dock förekommit, från några hundra meter upp till 13 200 m. Flygbilderna har skannats in med 14-16 mikrometers upplösning, vilket motsvarar en upplösning på ca 0,5 m på marken. De äldre flygbilderna, från åren 1930-1948, har dock kopierats till mikrofilm i ett första steg, vilket gör att dessa får ca 3-5 gånger sämre upplösning på marken. Dessa bilder har inte full rikstäckning och kvaliteten på dem är också sämre än på övriga flygbilder.
Maringeologi 1:500 000 innehåller uppgifter om jordarternas och bergets utbredning inom svenskt territorialhav och svensk ekonomisk zon (EEZ). Produkten ger bland annat information om bottenmaterial, olika sediments mäktighet och bildningssätt. SGU ansvarar för att utforska och kartlägga bottenförhållanden inom svenskt territorialhav och svensk ekonomisk zon (EEZ). Informationen som tas fram används som underlag vid planering av och beslut om skydd och nyttjande av havsbottnen, bland annat vid projektering av marina anläggningsarbeten och vid miljöövervakning. Den utgör också viktigt underlag vid biologiska inventeringar samt för Försvarsmakten. På grund av restriktioner genom Lagen om skydd av geografisk information (2016:319) visas endast information utanför sjöterritoriets gräns i havet (tidigare territorialgränsen) med undantag för data som beviljats spridningstillstånd av Sjöfartsverket.
Maringeologi 1:500 000 (visningstjänst) togs ursprungligen fram 2017.
Miljöövervakning av joniserande strålning: radioaktiva ämnen i havsvatten
Strålsäkerhetsmyndigheten har haft ett övervakningsprogram avseende halter av radioaktiva ämnen i havsvatten sedan 2006. I nuvarande program ingår 6 provtagningsstationer som provtas 1-2 gånger per år. Halter i havsvatten rapporteras till EU i enlighet med Euratomfördraget. Data från dessa provtagningsstationer är tillgängliga via Strålsäkerhetsmyndigheten webbplats. Kartan visar provtagningsstationernas geografiska läge.
Ursprungsvärden angivna i RT90 avrundat till närmast jämna 100-tal meter. t.ex. 6593700, 1613300, sedan transformerat till SWEREF99TM via lantmäteriets koordinattransformator.
Arealtäckande bilder och bakgrundskartor
Järnvägsdata Signalpunktstavla ERTMS - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Signalpunktstavla ERTMS - visning
Järnvägsdata Signalpunktstavla ERTMS - visning i NJDB på webb
Produkten uppfyller kraven för EU-direktivet Inspire och visar rasterbilder över Sverige som visualiserar terrängens form i två varianter, en lutningsbild och en skuggningsbild. Tidigare hette produkten Höjdmodell Visning.
LST Vandringshinder - Biotopkarteringsdatabasen
Vandringshinder i vatten. Baserat på data i Nationella Biotopkarteringsdatabasen. Omfattar data från genomförda biotop- eller vandringshinderkarteringar. Observera att skiktet är samma skikt som används i databasens karttjänst, och innehåller därmed inte all information som finns i protokollen. Koordinater för protokollen ligger inlagda som punktobjekt. Varje vandringshinder representeras av en punkt. Mängden data för objekten är begränsat i skiktet, men varje punkt har en länk till objektets mest aktuella protokoll i databasen. Uppgifter om objekt som kan utgöra vandringshinder för vattenlevande organismer. Exempel på objekt är dammar, vägpassager, fiskgaller etc. Omfattar både naturliga och artificiella vandringshinder. Data kan användas för åtgärdsplanering, bedömning av kontinuitet, forskning m m. Observera att alla läns data ej är inlagd ännu. Komplettering pågår. Koordinater är Sweref 99 TM.
Skiktet skapas från vy i databasen Biotopkarteringsdatabasen
Geofysiska flygmätningar, magnetfält (översiktlig)
Vid flygmätningar av jordens magnetfält registreras mycket små variationer i magnetfältets styrka. Detta ger bland annat information om djup- och ytfördelningen av olika bergarter och bergartsled, samt deras stryknings- och stupningsriktningar. Förkastningar och deras relativa rörelser kan i vissa fall också identifieras i de magnetiska mönstren. Geofysiska flygmätningar, magnetfält (översiktlig) innehåller uppmätta variationer i det magnetiska totalfältet efter subtraktion av det geomagnetiska referensfältet (DGRF 1965.0). Data är därefter interpolerade till 200 x 200 m cellstorlek. Mätningarna är gjorda från flygplan på låg höjd från 1960 och framåt.
Data från flygmätningar har samlats in sedan 1960. Flyghöjd över marken, mätlinjeseparation och navigeringssystem har modifierats med tiden. Likaså har sensorer uppdaterats med förbättrad känslighet och upplösning Mätpunktsavståndet är ca 6 till 40 meter, beroende på vilket mätsystem som använts. Mätlinjeavståndet är normalt 200 meter över land och 400 till 1000 meter över hav samt 2000 meter över norra fjällkedjan. Till och med år 1994 var den nominella flyghöjden 30 meter, från och med 1995 är den 60 meter. Den bästa mätningen har valts om flera mätningar funnits över samma område. Mätdata har interpolerats (bi-linjär interpolation) till en ytbild med 200 x 200 m cellstorlek. Magnetfältet över områden som flugits på 30 m höjd har räknats upp analytiskt till 60 m höjd med metoden upward continuation. En ascii-fil med 200 m cellstorlek har slutligen skapats från den interpolerade ytan. Den relativa noggrannheten varierar mellan < 0.3 nT upp till 15 nT.
Järnvägsdata - Förbindelselinje (PlfrPlti)
Spårsträcka mellan två intilliggande platser. Med plats avses trafikplatser av typerna driftplatser utan driftplatsdelar, driftplatsdelar och linjeplatser. För icke statligt nät kan platser också utgöras av stationer och hållplatser.
Landskapsanalys av skogliga värdekärnor i boreonemoral och nemoral region - arbetsmaterial
De data som tillhandahålls i denna post har tagits fram inom projektet "Landskapsanalys av skogliga värdekärnor i boreonemoral och nemoral region". Syftet med projektet har varit att geografiskt analysera skogliga värdekärnor ur ett nationellt perspektiv med hjälp av olika GIS-metoder, för att dels ge förslag till skogliga värdetrakter och dels redovisa hur sammanhängande de skogliga värdekärnorna är inom olika avstånd. Mer information om projektet och de olika GIS-metoderna som använts presenteras i bifogad rapport.
Landskapsanalysen av skogliga värdekärnor har genomförts baserat på de dataunderlag vilka identifierades som värdekärnor i revideringen av den nationella strategin för formellt skydd av skog. De skogliga värdekärnorna utgörs av kända skogliga värdekärnor inom och utanför formellt skyddade områden i hela Sverige. Övriga GIS-skikt är framtagna med hjälp av geografiska analyser. Målet med landskapsanalysen har varit att ta fram kunskapsunderlag på en nationell nivå som ska ge stöd i arbetet med revideringen av den nationella strategin för formellt skydd av skog men även för arbetet med grön infrastruktur. Projektets utgångspunkt har varit att utveckla objektiva metoder med ett dataunderlag som är jämförbart över länsgränser för att dels identifiera landskapsavsnitt med höga tätheter skogliga värdekärnor och dels för att möjliggöra liknande analyser till olika typer av uppföljningar. För mer information se beskrivning i projektrapport.
Datamängd borrhålsprojekt för Trafikverkets geotekniska databas
Datamängd borrhålsprojekt för Trafikverkets databas för geotekniska undersökningar. Innehåller lagret borrhålsprojekt.
Borrhål och andra geotekniska undersökningar utförs i fält och dokumenteras i en databas hos beställare/konsult/entreprenör. Därefter levereras databasen med borrhålsdata till Trafikverkets databas. Ibland kompletteras ett projekts data en eller flera gånger efter första leveransen.
Järnvägsdata Förbindelselinje (PlfrPlti) - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Förbindelselinje (PlfrPlti) - visning
Järnvägsdata Förbindelselinje (PlfrPlti) - nedladdning i Lastkajen/Järnvägsnät med grundegenskaper
Järnvägsdata Förbindelselinje (PlfrPlti) - visning i NJDB på webb