Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Nedladdningstjänst (ATOM) för datamängden Limniska vattentypsregioner.
LstN Trädkartering laser 2017 (GI) - träd i alléer
Kartering av potentiella alléträd över fem meter höga längs vägnätet ”Vägtrafiknätet” från Trafikverket inom öppen mark och tätort. Övriga villkor som satts upp är: • Träd i allé ska ligga inom 15 m från vägmitt • Det får vara max 20m mellan träden • Minst 5 träd i rad/samling enligt ovanstående villkor Kartläggningen har gjorts av Geografiska Informationsbyrån. Underlag för kartläggningen är Skogsstyrelsens rasterskikt som baseras på laserdata från den nationella höjdmodellen. Se vidare i leveransbeskrivning.
Trädkartering baserat på laserdata från Nationella Höjdmodellen, se vidare i leveransbeskrivning.
Jordbruksverkets nedladdningstjänst ATOM Inspire
Data beskriver fastighetsinnehavet hos stora skogsägare. Skiktet innehåller geografiskt avgränsade fastigheter som ägs av markägare med ett innehav av mer än 1000 ha skog om de ingår i någon av ägarkategorierna. Privata ägare (fysisk person) ingår inte. Skiktet baseras på information från fastighetsregistret (taxeringsuppgifter och digitala registerkartan) samt naturvårdsverkets fastighetsinformation (FIDOS). Underlaget kan användas för översiktlig planering och regional statistik. Kopplingar mellan taxerad markägare och enskilda fastigheter i kartan kan saknas varför underlaget inte ska användas för att söka ut eller kontakta berörda sakägare, då behövs en noggrannare fastighetsutredning.
Skiktet baseras på information från fastighetsregistret (taxeringsuppgifter och digitala registerkartan) samt naturvårdsverkets fastighetsinformation (FIDOS). Underlaget används av Naturvårdsverket för översiktlig planering och regional statistik.
Nationellt skikt över länens brandflygsslingor. Detta är det officiella skiktet som förvaltas centralt och visas i karttjänster .
Sammanslagning av regionala skikt och baseras på brytpunkter som finns i annat skikt.
Nedladdningstjänst (ATOM) för datamängden Fiskets geografier
Utökat strandskydd enligt beslut november 2014. OBSERVERA att filen innehåller bara områden med utökat strandskydd.
Underlag för utökat strandskydd för remiss som sedan beslutades 2014.
Meteorologisk prognosmodell (HIRLAM E11) - historiska analysdata
BESKRIVNING Datamängden innehåller historiska analysdata från prognosmodellen HIRLAM. Det innebär att endast data för det första tidssteget (nulägesbeskrivningen) har valts ut för respektive tidpunkt. Prognosdata ingår inte. Data finns t o m 2014-03-18. Därefter ersätts HIRLAM-modellen med den mer högupplösta modellen AROME. HIRLAM är en numerisk prognosmodell som beskriver vädrets utveckling i tid och rum. Modellen har utvecklats inom ett internationellt samarbete där de nordiska länderna ingår och dessutom Irland, Nederländerna, Spanien och Litauen. Prognosen utgår från hur vädret ser ut vid en viss tidpunkt, det s.k. initialtillståndet. För att kartlägga detta görs en analys av väderläget. Därvid modifieras en tidigare prognos för att stämma bättre med aktuella observationer. Detta görs med en variationell metod. Därmed kan värdet av de olika prognosparametrar bestämmas i ett rutnät. För närvarande är dessa rutor 11 x 11 km i horisontell utsträckning och atmosfären har delats in i 60 vertikala nivåer. Fyra prognoser görs per dygn och varje prognos sträcker sig upp till 3 dygn framåt i tiden. Var 6:e timme under dygnet görs en tredimensionell kartläggning av olika väderparametrar. Kartläggningen görs för att bestämma förhållanden i marken men inte minst för att beskriva hur det ser ut i atmosfären. Det kan gälla temperatur, fuktighet, vind, lufttryck, molnighet och nederbörd men också av t ex strålningsförhållanden, havsisens utbredning eller vatteninnehållet i snö. Kort sagt, allt som har betydelse för vädrets utveckling. De data som presenteras här har dock begränsats till vind (horisontellt och vertikalt), temperatur, relativ luftfuktighet och höjden till olika s.k. tryckytor i atmosfären. I övrigt hänvisas till data från MESAN. Analysen görs över ett område som täcker Skandinavien, brittiska öarna, norra delen av kontinenten och de baltiska staterna. KOORDINATER Koordinater för området ges av hörnen: Sydvästra 48.48N, 12.07W nordvästra 77.0N, 15.1W nordöstra 64.56N, 55.24E sydöstra 42.6N, 22.7E Gridrutorna är 11*11 km. ANVÄNDNING På SMHI används HIRLAM som underlag för prognoser i radio och TV. Den används också för prognoser till kommersiella kunder som olika tidningar och kommuner. Data från HIRLAM kan även användas som indata till andra modeller. Det gäller såväl meteorologiska som hydrologiska och oceanografiska. FORMAT Data levereras i GRIB-format. Information som underlättar användningen finns på: https://www.smhi.se/data/temperatur-och-vind/temperatur/historisk-data-i-grib-format/sa-fungerar-grib-format
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Prognosmodellen använder fysikaliska lagar, t ex rörelseekvationer, termodynamiska samband, strålnings- och kontinuitetsekvationer för att beräkna vädrets förändring i ett antal tidssteg framåt i tiden. De data som presenteras här är vind (horisontellt och vertikalt), temperatur och höjden till s.k. tryckytor i atmosfären. Dessa används för att ge en översiktlig bild av vädret på olika höjd i atmosfären. Lufttrycket vid en viss nivå är lika med tyngden av en lodrät luftpelare, som sträcker sig från nivån upp till atmosfärens övre gräns. Ju högre upp man kommer desto lägre blir lufttrycket. Detta beror alltså på att den ovanliggande luftmängden blir mindre. En låg höjd till en tryckyta kan bero på kallt väder (tung luft gör att trycket minskar snabbt med höjden) men också på en djup cyklon (luften finns någon annanstans).
NZ.Naturliga Riskområden, Skredriskkartering övriga prioriterade älvar
Skredrisk-, sannolikhets-, och konsekvenskartor framtagna med en något enklare metodik än i GÄU Göta ÄlvUtredningen. Kartering är likväl baserad på en baserat på en stor mängd digitala data. Norsälven (2015) var det första vattendraget där denna förenklad metodik för tillämpades. 2017 utfördes Säveån. Metodutvecklingen har genomförts för att få ned utredningskostnaderna och förenkla tolkningen av kartorna, och därigenom öka användbarheten av resultatet. Metodiken för riskkartering som tagits fram är applicerbar för skredriskkartering längs andra vattendrag – t ex Säveån (2017) och Ångermanälven (senare). Allteftersom respektive vattendrag karteras klart kommer det att tillfogas datamängen för ”övriga prioriterade älvar”. Både metodiken för sannolikhetsklassning och konsekvensklassning kan användas var för sig, metodiken för konsekvensklassning kan även användas för kartering av andra naturhändelser. Används vid prioritering av åtgärder, inför planering av ny bebyggelse och planering av åtgärder för befintlig bebyggelse. Se vidare http://www.sgi.se/sv/samhallsplanering--sakerhet/skredriskutredningar/ [Geoteknik]
Se https://www.sgi.se/sv/samhallsplanering--sakerhet/skredriskutredningar/
Lastkajen - Nedladdningstjänst (INSPIRE)
Webbaserad applikation som gör det möjligt för dig att beställa och hämta väg- och järnvägsdata från Trafikverkets databaser. Här ligger alla Sveriges kommuner och län färdiga med vägnät och dataprodukter. Applikationen innehåller också en API-tjänst för nedladdning av väg- och järnvägsdata (https://lastkajen.trafikverket.se/aboutapi). För åtkomst/nedladdning, klicka på länken under åtkomstaddress och logga in på Lastkajen (användarkonto krävs). Efter inloggning, klistra in samma länk i webbläsaren för direkt åtkomst.
Atmosphere > Atmospheric Temperature > Air Temperature
Atmosphere > Atmospheric Water Vapor > Humidity
LstN Enheten för naturvård och miljöövervakning
Förvaltningsobjekt Samhällskydd och beredskap
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Samhällsskydd och beredskap
Produkten innehåller de ortofoton (ortogonalprojicerade flygbilder, skalriktiga i markytan) som produceras varje år i färg respektive IR , med upplösning 0,16 m respektive 0,4 m per pixel från år 2019 och framåt, samt 0,25 m respektive 0,5 m per pixel från år 2006 – 2018.
Platser för miljöövervakning: Datavärdskap Luftkvalitet
Stationsregistret är ett samlat nationellt register över anläggningar (stationer, provplatser) där man bedriver miljöövervakning.
Platser för miljöövervakning: Datavärdskap Miljögifter
I datavärdskap för miljögifter förvaltas resultat från övervakning av miljögifter i sediment, biota och vatten. Det är både löpande undersökningar, provtagningskampanjer och screeningar som samlas i datavärdskapet. Platserna där prover tas registreras i Stationsregistret, som är ett samlat nationellt register över anläggningar (stationer, provplatser) där man bedriver miljöövervakning. Länk Datavärdskap miljögifter - nedladdning data: https://www.sgu.se/produkter/geologiska-data/nationella-datavardskap/datavardskap-for-miljogifter/rapporterad-data-till-datavardskap-for-miljogifter/
Stationsregistret är ett samlat nationellt register över anläggningar (stationer, provplatser) där man bedriver miljöövervakning. För Stationsregistrets WMS tjänst använder länkarna en s.k. CQL filter över attributen "datahost_id" för att filtrera ur databasen de provplatserna som omfattas av datavärdskapet av intresse. För att använda denna länk i t.ex. QGIS bör man också bocka av "Ignore GetMap/GetTile URI reported in capabilities", och sedan välja lagret "active_site". Lägg märke på att under uppbyggnadsfasen kan visa datavärdskap sakna id. En förteckning över vilka id tillhör varje datavärd kan ses i denna länk: https://stationsregistertest.miljodatasamverkan.se/geoserver/rest/nv/stnreg/datahosts.json
Stationsregistret - anläggningar för miljöövervakning
LST (GI) Nationella kartskikt med värdetrakter - Storymap
Storymap med de nationella skikten med värdetrakter och exempel på hur olika aktörer arbetar med värdetrakter. Fler exempel kommer att tillkomma allteftersom arbetet med grön infrastruktur utvecklas. Hör av dig till samordnaren för det nationella arbetet med grön infrastruktur om du vill lägga till ett exempel.
Framtagen under länsstyrelsernas arbete med regionala handlingsplaner för grön infrastruktur.
Produkten Grundvattenmagasin innehåller framför allt information om grundvatten i större magasin längs grusåsar och i sedimentär berggrund. Vid kartläggningen av grundvattenmagasinen bestäms bl.a. grundvattnets strömningsriktningar, grundvattendelares lägen samt grundvattenmagasinets storlek och uttagsmöjligheter. Vid kartering i detaljerad skala bestäms även tillrinningsområden till magasinet, ytvattenkontakter m.m. SGU:s information om grundvatten utgör ett viktigt underlag i planeringen av samhällets vattenförsörjning. Den är också en av förutsättningarna för att vi i Sverige ska kunna uppnå miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet och bidrar till att vi ska kunna uppfylla de krav som ställs i EG:s ramdirektiv för vatten. Dessutom används grundvatteninformationen i frågor som rör markanvändning och fysisk planering i allmänhet, t.ex. som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar, för åtgärdsprogram för skydd av grundvattnet och vid byggen av deponier, vägar, industrier m.m.
Produkten innehåller både översiktlig information (skala 1:250 000) och mer detaljerad information (skala 1:50 000). I områden där detaljerad information finns framtagen har den översiktliga informationen ersatts av den detaljerade informationen. Vilka objekt som karterats med respektive metod framgår av lagret ”Karteringsmetod”. Den översiktliga informationen har sitt ursprung i SGU:s länskartor som finns publicerade i SGU:s serie Ah. Informationen är framtagen genom insamling av tidigare gjorda utredningar via kommuner och länsstyrelser, besiktningar i fält, källinventering m.m. För den detaljerade informationen har mer omfattande fältarbeten utförts i form av geofysiska arbeten (t.ex. seismik, resistivitet och georadar), borrningar, sonderingar, grundvattennivåmätningar m.m. Den detaljerade informationen är i regel baserad på ett bättre underlag än den översiktliga, i form av t.ex. modernare jordartsunderlag, terrängkartor etc. Insamling av information i ett område har gjorts under en viss period (engångsinsamling) och har i regel inte uppdaterats sedan dess.
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Natur