Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
SE.ACMF Meteorologiska observationer - Lufttemperatur, maxvärde 1 dygn
Syfte: Beskriver aktuellt väder och med tiden klimatet Enhet: °C Egenskaper: Maxvärde av lufttemperatur gällande 24 timmar, lagrat 18 UTC. De flesta stationer mäter värden 2 gånger per dygn (06 UTC och 18 UTC) som då gäller 12 timmar och av dessa väljs det högsta värdet för att få fram dygnsvärden. Kvalitetskoden blir i så fall gul. Mäts endast dygnsvärden blir kvalitetskoden grön. Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data kvalitetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. De flesta av stationerna övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Datakvaliteten är för SMHI okänd då SMHI varken utför kvalitetskontroll på data eller inspektioner på stationerna. Kvalitetskoder: Gult = Aggregerade värden Gränser: -60 till +40 °C För mer info se: https://www.smhi.se/data/meteorologi/temperatur
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Temperaturen mäts automatiskt med Pt100 resistanstermometrar, se https://www.pentronic.se. Före 1995 utfördes nästan alla mätningar manuellt med kvicksilver- eller sprittermometer. Automatiska mätningar görs varje timme medan manuella mätningar genomfördes med olika frekvens vid olika stationer. Tre gånger per dygn eller var tredje timme var vanligast. Ett mindre antal manuella stationer mätte varje timme. Beskrivningar av mätmetoder och mätfrekvenser finns på https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/hur-mats-lufttemperatur-1.3839 I samband med att data lagras till databasen körs automatiska kontroller som sätter en kvalitetskod. Värden som inte godkänns av kontrollerna granskas sedan manuellt. Antingen godkänns eller rättas de, vilket ger en ny kvalitetskod. Rättelser av felaktiga eller misstänkta värden sker även vid påpekande från användarna. Temporal utsträckning: I huvudsak komplett sedan 1961. Laddning av äldre historiska data pågår löpande.
BR.Gräns för fjällnära skog upprättad av Skogsstyrelsen.ATOM
ATOM-flöde för nedladdning (ZIP) av gräns för fjällnara skog, upprättad av Skogsstyrelsen. Den digitaliserade gränsen är lämplig att använda för att få en överblick på området för fjällnära skog. Det är viktigt att komma ihåg att den digitala gränsen inte har rättsverkan. Det är Skogsstyrelsens författningssamling, SKSFS 1991:3, Förordning om gränsen för fjällnära skog som utgör de juridiska dokument som gäller.
Inventering av grova träd i Halland i enlighet med Åtgärdsprogram för särskilt skyddsvärda träd i kulturlandskapet. Prioriterade trädmiljöer i inventeringen: grova och gamla ekar, gårdsmiljöer, parker och kyrkogårdar, alléer och andra vägnära träd, samt hamlade träd. Innehåller uppgifter om trädslag, omkrets i brösthöjd, håligheter, vitalitet, omgivande miljö, åtgärdsbehov mm. Viss data ligger i separata dataset - LstN Skyddsvärda träd (Kungsbacka) och LstN Skyddsvärda träd (Äldre inventering). De tre inventeringarna sammantaget ger en relativt god överblick över bestånden av grova träd i länet. Observera dock att inte alla särskilt skyddsvärda träd har kommit med i inventeringarna.
Riskområden för erosion på jordbruksmark
SLU har på uppdrag av Jordbruksverket tagit fram högupplösta (2x2m) kartor som visar var det finns risk för att erosion kan uppstå på svensk åkermark (Djodjic, Markensten 2019 - https://link.springer.com/content/pdf/10.1007/s13280-018-1134-8.pdf). Erosion är den process som sker när jordpartiklar slammas upp i och transporteras bort med vatten som rinner på marken. Erosionsriskkartorna har finansierats av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. När du använder kartorna behöver du ha läst informationen om att använda kartorna och vara medveten om att: • kartorna innehåller personuppgifter vilka är tillgängliga för att utföra en uppgift av allmänt intresse • kartorna inte är ett facit, utan visar var det finns en beräknad risk att erosion kan uppstå • kartorna inte ensamt kan användas som underlag för att bedöma erosionsrisken på en plats, utan bör kompletteras med ytterligare information. Så använder du kartorna Det finns två typer av erosionsriskkartor att ladda ner: • karta som visar var jordpartiklar kan frigöras från markytan • karta som visar var vattnet som rinner på ytan kommer att rinna. Informationen om var jordpartiklar kan frigöras kan användas för att hitta områden för placering av åtgärder som gör det svårare för jordpartiklar att frigöras. Informationen om hur vattnet som rinner på ytan kan rinna kan användas för att hitta områden där lämpliga åtgärder gör att vattnet inte rinner lika fort och åtgärder som kan samla upp partiklar. För att du ska kunna tolka och använda kartorna på rätt sätt måste du känna till de förutsättningar som finns för att vi ska kunna publicera kartorna. Erosionsriskkartorna publiceras med licensen Creative commons 0 (CC0) för öppna data. Kartorna innehåller personuppgifter, men omfattas inte av sekretess Eftersom kartorna innehåller information om ett område, som tillsammans med andra uppgifter går att koppla till en person anser vi att kartorna är personuppgifter. Jordbruksverkets rättsliga grund för behandlingen av personuppgifterna är för att utföra en uppgift av allmänt intresse. Uppgifterna i erosionsriskkartorna omfattas inte av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagstiftningen, eftersom kartorna inte innehåller uppgifter som leder till skada om de lämnas ut. Kartorna är ett underlag, inte ett facit. Kartorna visar var det finns en beräknad risk för erosion. Du bör alltid komplettera kartorna med ytterligare information, och kartorna kan inte ersätta ett besök i fält. Kartorna visar erosionsrisken utifrån de förhållanden som fanns tillgängligt när kartorna togs fram 2018. Erosionsriskkartorna är resultatet av beräkningar som gjorts med datamodellen USPED. Beräkningarna har utgått från förhållanden som motsvarar höga vårflöden av vatten, vilket inte händer årligen. Det finns även osäkerheter i det indata som används där exempelvis vägtrummor inte finns med som flödesvägar för vatten. Mer utförlig information om erosionsriskkartorna finns på jordbruksverkets webbplats och du kan även ladda ner kartorna där (https://jordbruksverket.se/jordbruket-miljon-och-klimatet/kartor-med-information-om-svensk-akermark#h-Riskomradenforerosion).
Dataprodukten omfattar data om de vägsträckor där trafikregeln för motortrafikled gäller, meddelad genom föreskrift beslutad av länsstyrelse och i något fall kommun Dataprodukten består av företeelsetypen Motortrafikled som tillhör produktgruppen NVDB samt produktundergruppen Trafikregelföreteelsetyper i NVDB. Dataprodukten omfattar trafikregel om motortrafikled. Dataprodukten registreras på bilnätet. Bilnätet omfattar de referenslänkar där vägtrafiknätär angivet som Bilnät. Syftet med dataprodukten är att visa var trafikregeln motortrafikled gäller. Motortrafikled har särskild skyltning och särskilda regler som innebär att endast motorfordon som inte är långsamtgående får färdas på den. Sedan 1990-talet har de flesta motortrafikleder i Sverige byggts om och fått mitträcken, vilket innebär att de blivit mötesfria, växelvisindelade i 2+1 körfält. Dataprodukten kan användas för reglering av trafikens framkomlighet genom att i applikationer för ruttplanering och navigering styra fordon i möjligaste mån till motortrafikleder och motorvägar.
Initial insamling av data skedde 2001 vid den initiala laddningen av NVDB genom att för statlig väg använda data från dåvarande Vägverkets vägdatabank (VDB, den tidigare vägdatabasen), där förändringar ajourhållits kontinuerligt sedan 1980. Dessa uppgifter var i sin tur insamlade från befintlig skyltning. Data för ajourhållning finns i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) där Trafikverkets enhet för Vägdata hämtar underlagen.
SE.OF Oceanografiska observationer - Vågperiod, peakvärde
Syfte: Observera havsvågornas period och förbättra vågmodeller. Assimilering och validering av modeller. Enhet: Sekunder med 2 decimaler. Egenskaper: Vågperioden definieras som tidsintervallet mellan två på varandra följande vågtoppar. Peak period (VTPK) är perioden där vågornas energi är som störst under 30 minuter. Mätningen görs från bojar nära kusten och till havs och ger 1 värde per timme. Kvalitetskoder: Grön (G) = Kontrollerade och godkända värden. Gul (Y) = Grovt kontrollerade värden, misstänkta eller aggregerade värden. Orange (O) = Okontrollerade värden Gränser: >0 För mer info se: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/oceanografi/matningar-i-havet/matning-och-berakning-av-vagor https://www.smhi.se/publikationer-fran-smhi/sok-publikationer/2010-07-05-vagor-i-svenska-hav
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Vågperiod mäts nu med givare monterade på bojar i havet eller med bottenplacerade instrument. Historiskt utfördes mätningarna med hjälp av bottenmonterade ekolod samt vågbojar av typ Waverider. I dagsläget används Waveriderbojar samt havsbojar med accelerometrar som givare. Efter mätningen sker enkla automatiska kontroller av data innan de lagras i databasen. Grova fel rättas till. Därefter sker ibland rättelser av felaktiga eller misstänkta data vid påpekande från användarna. Kvalitetskontrollerna förbättras och automatiseras successivt.
Befolkningsstatistik redovisas för Rutor (1x1 km). Statistiken avser 2024-12-31.
Visningstjänst för inspiretemat TN Sjötransportnätet.
Inventering utförd av PG Vejde 1929 redovisat i boken "Herrgårdar i Kronobergs län"
Läget hämtat från Ekonomiska kartan, satt med olika kvalitet.
Basinventeringen, länsvisa naturtypskartor
Data innehåller länstäckande geodatabaser (ett dataset per län) med samtliga data som fanns för aktuellt län lagrade i IT-systemet "BIDOS" som användes för projektet "Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden". Projektet "Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden" genomfördes 2004-2009 och innebar kartering av de naturtyper som ingår i Art- och Habitatdirektivets (EEG 92/443), bilaga 1 samt data från de fältinventeringar av strukturer och funktioner som genomfördes. Projektet och data beskrivs i rapporterna "Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden 2004-2008" ISBN: 978-91-620-5990-3 och "Data från basinventering av Natura 2000 och skyddade områden", ISBN: 978-91-620-5907-1. Även manualer och dokumentation från projektet finns nedladdningsbart. Data är inte tillgängligt on-line, men finns via NV-05499-24.
Projektet "Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden" genomfördes 2004-2009 och innebar kartering av de naturtyper som ingår i Art- och Habitatdirektivets (EEG 92/443), bilaga 1, samt inventeringar av strukturer, funktioner och typiska arter. Projektet och data beskrivs i rapporterna "Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden 2004-2008" ISBN: 978-91-620-5990-3 och "Data från basinventering av Natura 2000 och skyddade områden", ISBN: 978-91-620-5907-1. Utbredningen av naturtyper samlades in genom flygbildstolkning i IR-bilder kombinerat med GIS-analyser och fältbesök. Metoder för fältinventeringar varierade beroende på naturtyp. Manualer för inventeringsmetoder från projektet finns nedladdningsbara. Följande data finns i huvudsak lagrat på andra platser: Data från de inventeringsmetoder som följde någon "standardmetod" för miljöövervakning lagras hos den aktuella datavärden. Data kring arter finns i Artportalen.
Atmosphere > Atmospheric Temperature > Air Temperature
NVDB Motortrafikled - nedladdning i Lastkajen
NVDB Motortrafikled - visning i NVDB på karta
NVDB Motortrafikled - nedladdning i Lastkajen/Drift och underhåll
NVDB Motortrafikled - nedladdning i Lastkajen/Vägdata för transportplanering
NVDB Motortrafikled - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data
NVDB Motortrafikled - visning/nedladdning i öppna API
LstN Enheten för naturvård och miljöövervakning
Statistikmyndigheten SCB - Statistiska centralbyrån
Datamängden beskriver data om vägtrummor för statliga vägar. Trummors läge utgörs av koordinater för trummans inlopp. Attribut beskriver bl.a. dimension, material och typ för inlopp resp utlopp. Datainsamling pågår och förväntas vara heltäckande till 2025.
Insamling av data om vägtrummor startade 2016 och förväntas pågå fram till 2025. Initial insamling sker huvudsakligen i fält genom speciellt framtagen app för smartphones. Även data från vissa äldre befintliga inventeringar har tagits in och omarbetats till gällande specifikation. För vissa nybyggda vägar har information också hämtats från relationshandlingar. Ajourhållning av informationen sker genom att investeringsprojekt leverera data för nybyggnationer. Under 2020 lanseras ytterligare en fältapp där man kan registrera förändringar vid inspektion av trummor eller vid utförande av åtgärder på trummor.
Flygbilder Nedladdning, orienteringsdata
Bildgeometri i form av Ori-filer från Match-AT till flygbilder med upplösningarna 0.15 m, 0.24 m, 0,37 m och 0.48 m.
Från och med 2014 t.o.m. 2018 genomfördes flygfotografering med 0.48 m upplösning i fjällen och Sveriges inland, samt med 0.24 m upplösning i södra Sverige, längs Norrlandskusten och över ett antal tätorter i inlandet. Tidigare genomfördes flygfotografering med 0.24 m upplösning endast över ett antal tätorter. (Se tjänsten Geolex som finns på www.lantmateriet.se) Distinkta objekt på marken (taknockar, murhörn, större brunnar, vägmarkeringar etc.) ska ha en lägesnoggrannhet på högst 0,6 meter i plan och 0,8 meter i höjd för 0,48-bilder samt 0,3 respektive 0,4 för 0,24-bilder (uttryckt som medelfel) för att uppfylla Lantmäteriets krav på datamängden. Från och med 2019 genomförs flygfotografering med 0.37 m upplösning i fjällen och Sveriges inland, samt med 0.15 m upplösning i södra Sverige, längs Norrlandskusten och över ett antal tätorter i inlandet. (Se tjänsten Geolex som finns på www.lantmateriet.se/geolex). Distinkta objekt på marken (taknockar, murhörn, större brunnar, vägmarkeringar etc.) ska ha en lägesnoggrannhet på högst 0,5 meter i plan och 0,7 meter i höjd för 0,37-bilder samt 0,2 respektive 0,25 för 0,15-bilder (uttryckt som medelfel) för att uppfylla Lantmäteriets krav på datamängden.
Bullerkartläggning END, nedladdningstjänst
Som medlemsland i EU omfattas Sverige av Bullerdirektivet (2002/49/EC) och ska genomföra strategiska kartläggningar av buller från större vägar, järnvägar, flygplatser och industrier samt kommuner med fler än 100 000 invånare vart femte år. Kartläggningen ska genomföras med en inom EU gemensam metod. Beräkningsmetoden som ska användas är Cnossos-EU, Common Noise Assessment Methods in Europe.
Jordarter 1:200 000, Västernorrland (visningstjänst)
Kartan ger en mycket översiktlig bild av jordartsförhållandena inom de delar av Västernorrlands län där SGU saknar mer detaljerad jordartsinformation. Den kommer successivt att ersättas med jordartskartor i skalområdet 1:25 000 till 1:100 000. Kartan bör användas med stor försiktighet vid analyser och bedömningar av markförhållanden.
Den ursprungliga karteringen utfördes under åren 1967 till 1979 och publicerades i Jordartskarta över Västernorrlands län (skala 1:200 000), SGU serie Ca 55 (1987). Under 2005 digitaliserades de områden av kartan där SGU inte hade jordartsinformation i skalområdet 1:25 000 till 1:100 000 och hydrografi (sjö och hav) från GSD-Översiktskartan infördes. I samband med digitaliseringen gjordes vissa omtolkningar och förenklingar. Produktens redovisning motsvarar därför inte helt den tryckta kartans.
Syftet med en nationalpark är att 'bevara ett större sammanhängande område av viss landskapstyp i dess naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick' (ur miljöbalken). Staten äger all mark i en nationalpark. Nationalparkerna ska utgöras av representativa landskapstyper som bevaras i naturligt tillstånd men de ska också vara natursköna eller unika miljöer som kan ge starka naturupplevelser. Sverige har 30 nationalparker.
Nationalparkernas begränsningslinjer håller minst samma kvalitet som Fastighetskartan skala 1:10 000. Under 2008 2009 genomfördes ett kvalitetsförbättringsprojekt där gränserna justerades mot fastighetsgränser och topografiska objekt i Fastighetskartan. Vissa av Nationalparkerna har även mätts in i fält med GPS eller med annan mätteknik med hög noggrannhet. Nationalparker ska inte överlappa Naturreservat och Naturvårdsområden.
LST Biotopkartering vandringshinder Aktuell
Vandringshinder i vatten. Baserat på data i Nationella Biotopkarteringsdatabasen. Omfattar data från genomförda biotop- eller vandringshinderkarteringar. Uppgifter om objekt som kan utgöra vandringshinder för vattenlevande organismer. Exempel på objekt är dammar, vägpassager, fiskgaller etc. Omfattar både naturliga och artificiella vandringshinder. Data kan användas för åtgärdsplanering, bedömning av kontinuitet, forskning m m. Vissa vandringshinder kan ha flera dataprotokoll. Dessa presenteras på kartan som separata punkter på exakt samma plats och med referens till samma vandringshinder. Om data från lagret ska användas för att presentera statistik över vandringshinder måste dessa dubbletter sorteras bort innan statistiken färdigställs för att inte ge ett missvisande antal vandringshinder. Observera att alla läns data ej är inlagd ännu. Komplettering pågår. Koordinater är i Sweref 99 TM.
Datamängd för Vägtrummor punkter geografisk vy
Datamängd för Vägtrummor linjer geografisk vy
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Vatten och miljömål