Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Övervakning av impulsivt buller genom insamling av uppgifter från utförare av bullrande aktiviteter till havs. Nationellt datavärdskap för impulsivt undervattensbuller saknas. Tills vidare lagrar HaV de rådata som samlas in och levererar dem till Ices som fungerar som internationell datavärd för impulsivt undervattensbuller. Hos Ices presenteras årliga datasammanställningar på karta och data kan laddas ner kostnadsfritt.
Inträffade skred, ras och övriga jordrörelser (skreddatabas) - nedladdning
SGI Statens geotekniska institut är statens sakkunnigorgan i skred-, ras- och stranderosionsfrågor och medverkar till att minska riskerna inom det geotekniska området i samhället. Utgångspunkten för verksamheten är att människor ska kunna bo på säker grund, så att liv och egendom inte går till spillo vid naturolyckor av typen skred och ras eller vid stranderosion. SGI's skreddatabas är en sammanställning över inträffade skred, ras och övriga jordrörelser i Sverige med tillhörande beskrivning av typ av händelse, omfattning, läge etc - se vidare SGI Varia 512. Antal objekt apr 2026: 1576 st. Vissa större skred har en utförligare beskrivning (orsak, händelseförlopp, erfarenhetsåterföring mm) i MSB's Naturolycksdatabas. [Geoteknik]
Förvaltningssystem för broar, tunnlar, färjelägen och stödkonstruktioner för vägar och järnvägar. Täckning: statligt väg och järnvägsnät, vissa kommunala vägar (i juni 2014 drygt 90 kommuner). En viss del av informationen är öppen i systemet, men för dig som ska arbeta med BaTMan och förvaltning av byggnadsverk krävs ett användarkonto.
Markgeokemi, geokemisk atlas över Sverige
Markgeokemi, Geokemisk atlas över Sverige innehåller information om olika grundämnen i morän i Sverige. Provtagning har skett i första hand i anslutning till befintligt vägnät. Partiell lakning har gjorts med kungsvatten, den lösta delen av provet har analyserats med masspektrometer, ICP-MS.
Morän från sparade provrester från tidigare karteringsaktiviteter vid SGU, tillsammans med nya moränprov från tidigare inte undersökta områden, har använts för detta dataset (geokemisk atlas). Ett provtagningsnät för hela landet definierades med 12,5 km mellan provlokalerna vilket gett en provtäthet av 1 prov per 150 km2. Proven är tagna (grävda med spade) från C-horisonten på ett djup av ungefär 0,8 m där moränen vanligen inte har störts av vittring. Sandig morän dominerar, speciellt i områden ovanför högsta kustlinjen, men kan variera från lerig till grusig. Ungefär 0,8 kg prov frys- eller vakuumtorkades och siktades till finfraktionen <63 μm med nylonsikt. Provuppsättningen utgjordes av 2 578 moränprov och ytterligare 153 standardprov för analys och kvalitetskontroll. Moränproven analyserades på ALS Scandinavia AB i Luleå. Två gram prov blandades med 20 ml kungsvattenlösning och analyserades med induktivt kopplad plasmasektorfältsmasspektrometer (ICP-SFMS). Metoden hos ALS är optimerad för att ge data för grundämnen med ett brett koncentrationsintervall. För att klara av detta är detektionsgränserna i regel höga. För ett antal grundämnen som vanligtvis förekommer i låga halter i morän (Ag, Au, Rh och Te) hamnar merparten av resultaten under detektionsgränsen. Därför har en separat analys av Ag, Au, Rh och Te gjorts på det geokemiska laboratoriet vid SGU med en metod som är optimerad för grundämnen med låga koncentrationer. SGU-metoden liknar ALS-metoden men använder 5 g prov i 20 ml kungsvatten. Lösningen innehåller därför högre nivåer av element som förekommer i låga halter vilket ger en noggrann bestämning av grundämnen ned till miljarddelar (ppb) i provet. Prover analyserades även med avseende på pH. Fyra gram torkat moränprov av fraktionen <63 μm blandades med 20 ml avjoniserat vatten (MilliQ®), och efter 48 timmar mättes pH med en elektrod av märket Radiometer CDM83 i ett system av typen MeterLab® pHM240 på SGU. pH har mätts sedan 1983 men inte för varje moränprov under de första tio åren. Ett provtagningsnät för datasetet (geokemisk atlas) kunde ändå konstrueras med ungefär samma avstånd mellan lokalerna som i datasetet för de kemiska analyserna. 2 614 prov analyserades med avseende på pH.
LST Riksintresse Skyddade Vattendrag MB4kap1,6
Detta kartlager visar Länsstyrelsernas tolkning av de områden som riksdagen beslutat är av riksintresse för skyddade vattendrag enligt 4 kap. 6 § miljöbalken. Denna bestämmelse har sitt ursprung i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Då riksdagen fattade beslut om riksintresset fanns den geografiska avgränsningen enbart beskriven i text med ortsnamn och/eller andra geografiskt fasta punkter, samt en grov illustration i förarbetena (prop. 1985/86:3). Länsstyrelserna har senare gjort en mer preciserad tolkning av den geografiska avgränsningen i samråd med berörda kommuner. Observera att detta gis-skikt endast är en indikativ tolkning av gränserna. För aktuell avgränsning se gällande översiktsplan. Det är i den kommunala översiktsplaneringen som innebörden av de geografiska riksintressebestämmelserna i 4 kap miljöbalken kan konkretiseras. För mer information om bakgrunden till riksintressebestämmelserna, se Boverkets vägledning i PBL kunskapsbanken.
SE.OF Oceanografisk prognosmodell, NEMO-Nordic - Historiska analysdata
BESKRIVNING Datamängden innehåller historiska modelldata från prognosmodellen NEMO-Nordic. Det innebär att endast data för första tidssteget har valts ut. Prognosdata ingår inte. NEMO-Nordic NS01 är en oceanografisk prognosmodell som beskriver tillståndet i havet för ett antal fysikaliska parametrar. Var 6:e timme körs en 60-timmars prognos som bygger på dataassimilation av tillgängliga observationer. Som indata användes fram till mars 2017 den meteorologiska prognosmodellen HIRLAM (C11), därefter används meteorologiska prognosmodellen Arome och prognosmodellen från ECMWF samt floddata från den hydrologiska modellen HYPE. Prognos görs för bl.a. vattentemperatur, salthalt, strömmar, vattenstånd och is. Området som täcks av NEMO-Nordic är hela Östersjön, Sveriges västkust (Kattegatt och Skagerrak), Nordsjön och Engelska kanalen. Vid användning av vattenståndsdata ska data offsetkorrigeras eftersom modellens nollnivå inte är samma som vattennivån för området. Offsetkorrigeringen görs utifrån observationer för aktuell tidsperiod. Korrigeringen ska utföras löpande för varje station, eftersom de har olika referensnivåer. En metod för offsetkorrigering är att använda ett löpande medelvärde för havsvattenståndet för några dagar bakåt i tiden. KOORDINATER Koordinaterna för området ges av hörnen: Sydvästra lat: 48.5, lon: -4.1 Nordvästra lat: 65.9, lon: -4.1 Nordöstra lat: 65.9, lon: 30.2 Sydöstra lat: 48.5, lon: 30.2 Gridrutorna är 1 nautisk mil (ca 2*2 km). Observera att området norr om Nordsjön (ca 59.3) inte ingår i gridet. ANVÄNDNING På SMHI används data från NEMO-Nordic till bland annat vattenståndsvarningar, isprognoser och olika utredningar. NEMO-Nordic data används även som indata till andra modeller. Ett exempel är oljespillsmodellen SeatrackWeb. NEMO-Nordic används också som indata till andra oceanografiska modeller via det internationella BOOS-samarbetet. FORMAT Data levereras i GRIB-format. Information som underlättar användningen finns på: https://www.smhi.se/data/temperatur-och-vind/temperatur/historisk-data-i-grib-format/sa-fungerar-grib-format
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Modellen simulerar de fysikaliska lagarna i havet med hjälp av rörelseekvationer och termodynamiska lagar. Modellen stegas framåt i tiden med små tidssteg och simulerar de oceanografiska processerna i gridrutor i 3 dimensioner. Lufttrycket påverkar havsytan och får den att sjunka vid högt tryck och stiga vid lågt tryck. Tidvattnet påverkar vattenståndet på västkusten. Luftens temperatur påverkar ytvattnets temperatur och vinden blandar om den översta delen av havet m.h.a. turbulens. Vindar påverkar även vattenståndet genom s.k. vindstuvning. Avrinning från floder lägger sig ovanpå havsvattnet och blandas ned m.h.a. vinden och gör havsvattnet mindre salt. Vid stormiga väderlägen trycks ibland stora mängder högsalint havsvatten genom Öresund och Bältsunden in i Östersjön. På vintern simulerar modellen istillväxt, isdrift och isavsmältning.
Jorddjupsmodellen ger en mycket översiktlig bild av jordtäckets mäktighet. Jorddjupet har beräknats genom interpolering av kända jorddjupsdata, inhämtade genom exempelvis borrningar. Som stöd i interpoleringen mellan observationspunkter har bl.a. yttäckande jordartsinformation använts. Jorddjupet har stor betydelse inom en rad olika områden. Några exempel är planering av olika typer av byggan¬de, infrastruktur och grundvattenskydd. I en sådan planering ingår bl.a. att finna lämpliga tekniska lösningar och kostnadsberäkningar beroende av jorddjupet. I många fall vill man undvika stora jorddjup, till exempel för att undvika höga kostnader i samband med borrning. I andra fall är stora jorddjup en fördel, exempelvis för att jordlagren har en stor magasinerande förmåga för grundvatten. Vidare är jorddjupsdata tillsammans med uppgift om jordart viktiga vid hydrologisk modellering.
Jorddjupsmodellen grundas på analys av jorddjupsinformation från brunnsborrningar, undersökningsborrningar, karteringsobservationer, externa jorddjupsuppgifter, schakter och seismiska undersökningar. För att identifiera områden och platser där jordtäcket är mycket tunt eller saknas helt har information från bl.a. SGU:s jordartskartor och databaser med punktobservationer av berg använts. Jorddjupet har beräknats genom interpolering av kända jorddjupsdata. Eftersom vissa jordarter uppvisar betydligt större jorddjup än andra har jordartskartan använts som stöd vid denna interpolering. Information om sprickzoner i berggrunden har använts för att ta fram områden med speciellt stora jorddjup. Sjöar har maskats bort ur den resulterande jorddjupsmodellen med hjälp av GSD-Översiktskartan. Den geometriska upplösningen för jorddjupsmodellen är 10 x 10 meter. Jorddjupen anges som heltalsuppgifter i meter. Bergytans höjd över havet levereras dock med en geometrisk upplösning på 50 x 50 meter för att begränsa filstorleken. Mer information: Mer att läsa om jorddjupsmodellen finns i SGU Rapport 2014:14 Rikstäckande jorddjupsmodell (https://resource.sgu.se/produkter/sgurapp/s1414-rapport.pdf). Osäkerheten i beräkningarna ökar med avståndet till punkter med uppmätta jorddjup. Om avståndet överstiger flera hundra meter till närmaste observation är osäkerheten i det beräknade jorddjupet betydande. Underlaget som används består till viss del av bulkinlagrade punkter från Trafikverket. Dessa punkter har ej granskats individuellt och i stället har stickprovskontroller genomförts. Ställvis kan detta påverka modellens kvalitet men vi bedömer att punkterna i sin helhet tillför ökad kvalitet till jorddjupsmodellen. I områden där moderna jordartskartor saknas har Jordarter 1:750 000 Mittnorden och Jordarter 1:1 miljon utnyttjats. Den har avsevärt sämre upplösning vilket avspeglas i den resulterande jorddjupsmodellen i dessa områden. En täckningskarta med utnyttjade jordartskartor medföljer leveransen.
Naturvårdsverket fick i mars 2012 i uppdrag att i samråd med flera andra myndigheter ”utarbeta en landskapsanalys och analysera relevanta styrmedel för att utveckla den gröna infrastrukturen” med syfte att klarlägga den geografiska och rumsliga fördelningen i landskapet av områden och strukturer som har särskild betydelse för den biologiska mångfalden, för deras långsiktiga bevarande och visa på behov av förstärkning och förbättrad kontakt. En slutsats är att det finns ett stort behov av dels ett verktyg, dels förbättrad styrning, för att kunna bedriva en sektorsövergripande översiktlig planering med åtgärder för grön infrastruktur, både nationellt och på landskapsnivå i Sverige. Inom uppdraget har arbetet med att analysera landskap och styrmedel för att stärka den gröna infrastrukturen påbörjats. Rapporten bör ses som ett första steg där ytterligare fördjupningar är nödvändiga för att stärka den gröna infrastrukturen. Vi pekar på ett antal områden som bör utredas närmare i ett nästa steg eftersom tiden för genomförande av uppdraget har medfört stora avgränsningar. Landskapsanalysen har fokuserats på skogs- respektive odlingslandskapet inom fem olika terrestra naturtyper: tallskog, granskog, triviallövskog, ädellövskog, gräsmarker samt sjöar, vattendrag och kustvatten. Mosaiklandskapet behandlas översiktligt. Analysen utgår från den rumsliga fördelningen av värdefulla områden/värdekärnor och inkluderar även övriga landskapets potential som spridnings- och förstärkningsområden. Alla naturtyper har dock inte genomgått samma sorts analys. De kartor som presenteras baseras på en stor mängd data vilka sammanställts på delvis nytt sätt genom att även inkludera en grov uppskattning av arternas möjligheter att sprida sig genom vardagslandskapet.
Data är från de analyser som genomfördes för regeringsuppdraget "Grön infrastruktur" (M201/722/Nm). Landskapsanalysen har fokuserats på skogs- respektive odlingslandskapet inom fem olika terrestra naturtyper: tallskog, granskog, triviallövskog, ädellövskog, gräsmarker samt sjöar, vattendrag och kustvatten. Mosaiklandskapet behandlas översiktligt. Analysen utgår från den rumsliga fördelningen av värdefulla områden/värdekärnor och inkluderar även övriga landskapets potential som spridnings- och förstärkningsområden. Alla naturtyper har dock inte genomgått samma sorts analys. De kartor som presenteras baseras på en stor mängd data vilka sammanställts på delvis nytt sätt genom att även inkludera en grov uppskattning av arternas möjligheter att sprida sig genom vardagslandskapet.
Naturtyper och biotoper: Natura naturtypskartan
Natura naturtypskartan beskriver utbredningen av naturtyper som ingår i EU:s Art- och habitatdirektivet, bilaga 1 (EEG 92/443) samt ett urval av andra naturtyper. Kodlistan och en kort beskrivning finns i dokumentet ”Tillgängliga koder för attributet naturtyp i NNK-IT systemet” (bifogas vid nedladdning av data). Den geografiska utbredningen för data är beslutade Natura 2000-områden, naturreservat och nationalparker, men det kan finnas områden som ej är karterade.
Data har karterats i olika omgångar och med olika ambitionsnivå. Den första karteringen var inom ramen för projektet "Basinventering av Natura 2000 och skyddade områden" och efter att det projektet avslutades sker en mer kontinuerlig kartering av nytillkomna områden. Kartering sker med olika metoder beroende på områdenas storlek och karaktär. Vanliga metoder är flygbildstolkning eller tolkning i ortofoto som kompletteras med information från andra rikstäckande inventeringar (t ex Ängs- och betesmarksinventeringen, nyckelbiotopsinventeringen, våtmarksinventeringen). Data granskas sedan av länsstyrelsen och i vissa fall sker kompletteringar genom fältbesök. Det är viktigt att veta att en del områden endast är översiktligt karterade medan andra delar kan vara väldigt noggrant bedömda. Data är inte ”sanningen” utan en bedömning som gjorts vid ett visst tillfälle. Genom att granska attributet "karteringsstatus" går det att bedöma hur noggrant ett område är karterat och avgöra om det är tillräckligt för aktuellt användningsområde.
Nationella marktäckedata 2018: tilläggsskikt låg fjällskog
Låg fjällskog definieras som trädklädda områden inom fjällnära gräns, med en trädhöjd mellan 2 - 5 meter och en krontäckning på minst 10 procent. Skiktet visar var lågvuxen fjällskog finns inom fjällnära gräns. Metoden bygger på laserdata och är inte klassad i satellitbild. Det innebär att skiktet kan innehålla både fjällbjörk- och fjällbarrskog, videbuskar och buskar/träd på ”mycket gamla hyggen” som är 2-5 meter höga med 10 % krontäckning. Området i den fjällnära gränsen innehåller även dalar och andra låglandsmarker vilket innebär att låg skog på mer produktiva marker kommer med, t.ex. hyggen. Denna datamängd finns enbart för NMD2018, i NMD2023 finns den låga fjällskogen inkluderat i basskiktet.
Metod för klassning av låg fjällskog är likadan som för skogsklassningen till NMD basskikt, med undantaget att gränsvärdet för trädhöjd är satt till 2 meter istället för 5 meter. Avgränsningen sker i båda fallen genom analys av laserdata för att erhålla täckningsgrad och höjd på objekt i kombination med analys av satellitdata för att fastställa om objektet är vegetation eller inte. En kontextuell analys sker för att ta bort enstaka pixlar med låg krontäckning i öppen mark och nära skogsbryn för att förhindra en överkartering. Med 2 meter som gränsvärde är utbredningen större än med gränsvärdet 5 meter. Differensen mellan de två klassningarna ger tilläggsskiktet låg fjällskog. Tilläggsskiktet låg fjällskog rensas i ett slutsteg och förekommer, efter överlagringsanalys med NMD basskikt, endast där klasserna 2 (öppen våtmark), 41 (övrig öppen mark utan vegetation) och 42 (övrig öppen mark med vegetation) finns.
Oceans > Ocean Temperature > Water Temperature
Oceans > Ocean Waves > Wave Speed/direction
SGU Öppna data nedladdningstjänst (RSS/Atomflöde)
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Samhällsplanering
Dataprodukten omfattar trafikregel, meddelad genom föreskrift, om förbjuden sväng eller påbjuden sväng genom korsning. Dataprodukten består av företeelsetypen Förbjuden sväng, som tillhör produktgruppen NVDB samt produktundergruppen Trafikregelföreteelsetyper i NVDB. Dataprodukten registreras på bilnätet. Bilnätet omfattar de referenslänkar där vägtrafiknät är angivet som Bilnät. Syftet med dataprodukten är att visa var det finns svängningsrestriktioner i korsningar. Restriktioner meddelas genom föreskrift.
Från 2001 förekommer företeelsen i NVDB. Initial insamling har skett från beslutade föreskrifter genom en datainsamling där Transportstyrelsen var dataleverantör. Data för ajourhållning finns i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) där Trafikverkets enhet Vägdata hämtar underlagen.
Sverige är indelat i fem geografiska driftsområden som ansvarar för att leverera tåglägen. Inom dessa områden finns åtta trafikcentralområden, från Boden i norr och till Malmö i söder. På varje trafikcentralområde finns en driftledningscentral varifrån trafiken driftleds inom området. Driftledningscentralernas huvuduppgifter är att övervaka och leda trafiken inom sitt trafikcentralområde. De ska även sköta trafikinformationen. Inom ett trafikcentralområde finns trafikplatser som kan fjärrstyras från driftledningscentralen, men i området ingår även sådan utrustning som kan övervakas lokalt. Dataprodukten innehåller uppgifter om geografiska ansvarsområden för Trafikverkets åtta trafikcentralområden samt för Inlandsbanan. Dataprodukten har sträckutbredning och kopplar till järnvägsnätet med referens från nod till nod i spårlänkens riktning. Dataprodukten är heltäckande på Det svenska järnvägsnätet
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet. Dataprodukten ingår i NJDB – nationell järnvägsdatabas, endast om TRV trafikleder.
SE.ACMF Meteorologiska observationer - Nederbördstyp 12- eller 24-timmarsvärde
Syfte: Beskriver aktuellt väder och med tiden klimatet. Enhet: Kodvärden översatta till textbeskrivning. Egenskaper: Observerade nederbördstyper de senaste 12 eller 24 timmarna, beroende på stationstyp. Manuella synopstationer rapporterar nederbördstyp kl 18 UTC som gäller 24 timmar. De flesta klimatstationer rapporterar kl 06 UTC där nederbördstyp också gäller 24 timmar. Det finns dock en del stationer som anger nederbördstyp gällande för 12 timmar och dessa rapporterar då både kl 06 UTC och kl 18 UTC. Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data kvalitetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. De flesta av stationerna övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Datakvaliteten är för SMHI okänd då SMHI varken utför kvalitetskontroll på data eller inspektioner på stationerna. Kvalitetskoder: Grönt = Kontrollerade och godkända värden. Gult = Misstänkta värden, aggregerade värden, grovt kontrollerade arkivdata och okontrollerade realtidsdata (senaste 2 tim).
Nederbördsslag observeras visuellt och rapporteras endast från manuella mätstationer. När data lagrats i databasen körs automatiska kontroller som sätter en kvalitetskod. Detta tar normalt ca 2 timmar. Värden som inte godkänns av kontrollerna granskas sedan manuellt. Antingen godkänns eller rättas de, vilket ger en ny kvalitetskod. Rättelser av felaktiga eller misstänkta värden sker även vid påpekande från användarna.
NVDB Förbjuden sväng - nedladdning i Lastkajen
NVDB Förbjuden sväng - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data
Järnvägsdata Trafikcentralområde - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Trafikcentralområde - visning
Järnvägsdata Trafikcentralområde - nedladdning i Lastkajen/Järnvägsnät med grundegenskaper