Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Meteorologiska analysmodeller (MESAN, HIRLAM, AROME) - visningstjänst
Visningstjänsten är en WMS-tjänst som visar det geografiska området som resp. analys producerar data för. Modellen HIRLAM avvecklades mars 2014 och ersattes då av AROME. För MESAN täcker området Skandinavien, brittiska öarna, norra delen av kontinenten och de baltiska staterna. Koordinater för området ges av hörnen: sydvästra 48.5N, 10.5W nordvästra 75.1N, 11.5W nordöstra 63.3N, 51.6E sydöstra 42.4N, 22.9E För HIRLAM täcker området Skandinavien, brittiska öarna, norra delen av kontinenten och de baltiska staterna. Koordinater för området ges av hörnen: sydvästra 48.5N, 12.0W nordvästra 77.0N, 15.1W nordöstra 64.6N, 55.2E sydöstra 42.6N, 22.7E För AROME täcker området Skandinavien, norra delen av kontinenten och de baltiska staterna. Koordinater för området ges av hörnen: sydvästra 52.04N, 1.64W nordvästra 72.30N, 12.65W nordöstra 72.30N, 42.73E sydöstra 52.04N, 28.38E
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, http://www.smhi.se/klimatdata/Oppna-data/Information-om-oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Oceanografiska observationer - Östersjökoden för havsis
Syfte: Östersjökoden används för att kortfattat beskriva isförhållandena i farleder, hamnområden och för sjöfarten viktiga passager. Denna datamängd innehåller data för svenska farvatten från och med säsongen 1987/1988 och framåt. Östersjökoden används som tillägg till iskartor och klartextrapporter för att informera sjöfarten om isförhållandena mer i detalj. Östersjökoden är uppbyggd av fyra siffror som representerar iskoncentration, istjocklek, topografi och seglationsförhållanden. Enhet: Fyrsiffrig kod, se kodtabell i länk nedan. Egenskaper: Beskriver iskoncentration, istjocklek, topografi och seglationsförhållanden Utformning: Station (Farled), BSIC (kodsiffran), Datum, Position Gränser: Se kodtabell För mer info se: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/oceanografi/ostersjokoden-for-havsis-1.8952
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Bedömningen av isförhållandena i farlederna har tidigare huvudsakligen gjorts av isobservatörer (fyrpersonal e dyl) och observationerna har därefter sammanställts av SMHI. I takt med att de lokala observatörernas antal minskat har bedömningen numera nästan helt övergått till att göras av SMHI i samband med den dagliga produktionen av iskartor och israpporter. Utgångsmaterialet är därför högupplöst satellitdata kompletterat med observationer från isbrytare.
Hot- och riskkartor, utbredning BHF - Visningstjänst
Utbredningsskikt för beräknade högsta flödet/nivån motsvarande hotkartor/riskkartor för de områden med betydande översvämningsrisk enligt förordningen om översvämningsrisker (SFS 2009:956) 2018. För vattendrag finns endast utbredningsskikt för ett avgränsat område och inte hela vattendraget. Om ett område identifierats utifrån hav och det i området också finns ett vattendrag eller en sjö så finns även hotkartor/riskkartor framtagna för dessa. För vattendrag och sjö används beräkningar för dagens klimat medan för havet har beräkningarna klimatanpassats till slutet av seklet där landhöjning ingår. Datamängden är ett resultat av revideringen av steg 2 för cykel 2 (2019) inom översvämningsdirektivet men även för steg 2 i cykel 1 (2013) finns även med i datamängden och där ingick inte översvämningar från havet som de gör i revideringen av steg 2 för cykel 2 (2019). För vattendrag har en 2 dimensionell hydraulisk modell använts för att ta fram utbredningen. För havet, Vänern, Vättern och Mälaren har en analys av höjd använts. Vilken cykel respektive hotkarta/riskkarta är i från framgår i attributtabellen. Mer information om förordningen om översvämningsrisker finns på: https://www.msb.se/sv/amnesomraden/skydd-mot-olyckor-och-farliga-amnen/naturolyckor-och-klimat/oversvamning/oversvamningsforordningens-tre-steg/
SE.ACMF Meteorologiska observationer - Lufttemperatur timvärde
Syfte: Beskriver aktuellt väder och med tiden klimatet. Underlag för prognoser och klimatstudier. Enhet: °C Egenskaper: Lufttemperatur uppmätt vid mätstationer. Momentanvärde varje resp var tredje timme, samt på enklare stationer två eller tre gånger per dygn. Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data kvalitetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. De flesta av stationerna övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Datakvaliteten är för SMHI okänd då SMHI varken utför kvalitetskontroll på data eller inspektioner på stationerna. Kvalitetskoder: Grönt = Kontrollerade och godkända värden. Gult = Misstänkta värden, aggregerade värden och grovt kontrollerade arkivdata. Gränser: -60 till +40 °C För mer info se: https://www.smhi.se/data/meteorologi/temperatur
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Temperaturen mäts automatiskt med Pt100 resistanstermometrar, se https://www.pentronic.se. Före 1995 utfördes nästan alla mätningar manuellt med kvicksilver- eller sprittermometer. Idag har även manuella stationer Pt100 givare vars värden avläses manuellt på ett mätinstrument. Automatiska mätningar görs varje timme medan de manuella gjordes var tredje timme. En uppgradering med insamling av automatiska mätningar varje minut är på gång. SMHI har även ett flertal enklare stationer som gör temperaturmätningar 2 eller 3 gånger/dygn. Beskrivningar av mätmetoder och mätfrekvenser finns på: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/temperatur/hur-mats-lufttemperatur. I samband med att data lagras till databasen körs automatiska kontroller som sätter en kvalitetskod. Värden som inte godkänns av kontrollerna granskas sedan manuellt. Antingen godkänns eller rättas de, vilket ger en ny kvalitetskod. Rättelser av felaktiga eller misstänkta värden sker även vid påpekande från användarna. Temporal utsträckning: I huvudsak komplett sedan 1961. Laddning av äldre historiska data pågår löpande.
Inskränkningar för transport av farligt gods
Dataprodukten består av företeelsetypen Inskränkningar för transport av farligt gods som tillhör produktgruppen NVDB samt produktundergruppen Trafikregelföreteelsetyper i NVDB. Dataprodukten omfattar trafikregel om inskränkningar för transport av farligt gods. Dataprodukten registreras på bilnätet. Bilnätet omfattar de referenslänkar där vägtrafiknät är angivet som Bilnät. Syftet med produkten är att visa var det råder restriktioner och inskränkningar för transporter med farligt gods. Restriktioner för trafiken meddelas genom olika förskrifter.
Från 2005 förekommer företeelsen i NVDB. Initial insamling har skett från beslutade föreskrifter genom en datainsamling där länsstyrelserna var dataleverantörer. Data för ajourhållning finns i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) där Trafikverkets enhet för Vägdata hämtar underlagen.
Data om skyddsrum. I lagen om skyddsrum (2006:545) finns det bestämmelser om hur skyddsrum skall utformas och placeras, byggas, utrustas och underhållas och kontrolleras.
Gällande föreskrifter om sjötrafiken i Jönköpings län. Ajourförs när nya sjötrafikföreskrifter tillkommer.
Lst Nationella Kalkdatabasen - kalkning utförda
Utförd kalkning innehåller kalkmängder, medel, metod med mera för den kalk som spridits i respektive kalkningsobjekt. Kalkningsuppgifter finns för samtliga år som objekten kalkats. Kartskiktet hämtar uppgifter från Nationella kalkdatabasen. Varje län ansvarar för att årligen importera utförd kalkning i kalkdatabasen.
Naturvårdsprogram/plan för Kronobergs län från 1989.Med naturvårdsplan avses länsstyrelsens långsiktiga handlingsplan för skydd och vård av från naturvårdssynpunkt värdefulla områden (definition ur Naturvårdsverkets skrift Översiktlig naturinventering och naturvårdsplanering, Råd och anvisningar (SNV 1975:1)). Länsstyrelsen har under en lång följd av år genomfört inventeringar och utredningar för att få kunskap om känsliga och hotade växter, djur och naturmiljöer. Tanken med naturvårdsprogrammet var att samla all vid den tiden tillgänglig kunskap om alla typer av natur. Den blev klar 1988 och publicerades 1989. Arbetet gjordes av adjunkt Ingvar Christoffersson, Ljungby. Tilläggas kan att Ingvar, som nu är död, hade särskilt stor kunskap om naturen i västra delen av länet, inte minst om myrmarkerna. Naturvårdsprogrammet består av två delar. Boken ”Kronobergs natur” (del 1) är beskrivande och en redovisning av den allmänna naturvårdens intresse inom länet. Inga vägningar har gjorts mot andra sektorsintressen. Del 2 är ett åtgärdsprogram som bland annat anger i vilken omfattning och turordning samt på vilket sätt de värdefulla områdena bör säkerställas. Åtgärdsprogrammet är avsett att omprövas med fem års mellanrum men så har inte skett av resursskäl. Vid utgivandet tillhörde till boken en översiktskarta över länet, dessutom fanns kommunkartor i skala 1:50 000. Första gången ett naturvårdsprogram för Kronobergs län presenterades var 1973 (Naturvårdsplan för Kronobergs län). Del 1 kan fortfarande användas som underlag vid all typ av handläggning m.m. men det ska beaktas att förhållandena kan ha ändrats sedan boken skrevs. Del 2 är främst ett verktyg för handläggare av formellt skydd. Tilläggas bör att varken Länsstyrelsen eller någon annan har full kunskap om hela naturlandskapet i länet. Nya värdefulla områden upptäcks kontinuerligt och det finns ett stort behov att komplettera och fördjupa inventeringar av vissa naturtyper, växter och djur. I och med att inventeringen gjordes för ca 30 år sedan kan vissa beskrivningar vara inaktuella. Artrika odlingslandskap kan ha vuxit igen, äldre skogar ha avverkats och nya vägar m.m. har byggts. Men trots allt är de mycket användbara och värden på landskapsnivå är i stort de samma.
Materialet blev klar 1988 och publicerades 1989. Arbetet gjordes av adjunkt Ingvar Christoffersson, Ljungby.
En cirkulärkurva i järnvägsnätet kännetecknas av att radien är konstant. Kurvorna startar och slutar i tangentpunkter som är markerade med rälsförhöjningsskyltar på insidan av den yttre rälens fot med en maximal avvikelse i längdled om 0.5 m. Cirkulärkurva ingår som ett spårelement i beskrivningen av spårgeometrin och är en del av plangeometrin, som även omfattar raklinjer, rälsförhöjningar och övergångskurvor. Spårgeometrin representerar den projekterade geometrin och avser spårmitt. Dataprodukten innehåller cirkulärkurvans radie och längd samt vilken metod som använts vid datafångsten. Då geometrin har attributet Ursprung = Geodetiskt är data koordinatbestämt. Dataprodukten har då en hög kvalitet och kan användas för alla typer av tillämpningar. Vid Ursprung = Pilhöjdsmätning är data tolkad från maskinell mätning och endast lämplig för tillämpningar där låg kvalitet kan accepteras. Dataprodukten har sträckutbredning och kopplar till järnvägsnätet med referens mot närmast föregående nod och närmast föregående kilometertavla med avstånd i meter till både start- och slutläget på cirkulärkurvan (=tangentpunkterna) i spårlänkens riktning.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet.
Flood risk zones low probability scenario (Floods Directive)
Flood hazard areas low probability scenario (Floods Directive)
Atmosphere > Atmospheric Temperature > Air Temperature
Visningstjänst för modellernas täckningsområde
NVDB Inskränkningar för transport av farligt gods - nedladdning i Lastkajen
NVDB Inskränkningar för transport av farligt gods - visning
NVDB Inskränkningar för transport av farligt gods - visning i NVDB på karta
NVDB Inskränkningar för transport av farligt gods - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data
Järnvägsdata Cirkulärkurva - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Cirkulärkurva - visning i NJDB på webb
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Vatten och miljömål
Datamängd för administrativ indelning INSPIRE
Datamängd innehållande administrativa områden för kommuner, län och rike från grunddata anpassat för skalområde 1:10 000. Datamängden kan inte beställas separat utan ingår endast i befintliga tjänster: Administrativ indelning Nedladdning Inspire och Basemap Visning, Inspire. Dataset containing administrative units of municipalities, counties and the kingdom from basic data adjusted for scale range 1:10 000. The dataset can´t be ordered separately. It is only included in existing service: Administrative unit Download INSPIRE and Base map View Service INSPIRE.
Adminstrativa enheter består av län och kommuner. Gränser visar läns och kommuners utbredning. Län består av ett antal kommuner. Utbredningen och därmed gränserna beslutas av Regeringen. Kommuner och därmed läns utbredning bestämdes vid kommunreformen 1971. Länens indelningar har en lång historia. Västra Götalands län och Skåne län har bildats vid två större sammanslagningar av län. Mindre justeringar av kommungränser, nybildande eller sammanslagningar av kommuner sker då och då efter regeringsbeslut. Administrative units consist of counties and municipalities. Boundary shows the county and municipalities outer limitation. Counties consists of a number of municipalities. The boundaries are decided by the Government. Municipalities and thereby the area of the counties were decided at the municipal reform in 1971. Counties divisions has a long history. Minor adjustments to the municipal boundaries, the establishment or a merger of municipalities occurs occasionally after a government decision.
Projektionszoner Sweref 99 för järnvägsanläggning
Dataprodukten består av två objekttyper: dels Projektionszon som innehåller ytor som representerar gällande Sweref 99 projektionszon för väg- och järnvägsanläggningar som förvaltas av Trafikverket, dels Skärningspunkt som representerar den punkt i järnvägsanläggningen vid vilken byte av projektionszon sker. Dataprodukten syftar till att avgöra vilken projektionszon som gäller för väg- och järnvägsanläggningar som förvaltas av Trafikverket.
Dataprodukten togs fram under f.d. Banverkets projekt som hanterade övergången från RT90 till Sweref 99.Dataprodukten ajourhålls endast vid anläggning av ny järnväg eller utökad omfattning av järnvägsanläggning som förvaltas av Trafikverket som korsar befintliga gränser för projektionszoner.
Skyddade områden: djur- och växtskyddsområden
Det är möjligt att skydda till exempel häckande fåglar eller sälkolonier genom att bilda "Djur- och växtskyddsområden" och då förbjuda tillträde till ett område under vissa av årets månader (Miljöbalken 7 kap § 12). De flesta av de drygt 1000 djurskyddsområden som finns i dag ligger vid kuster eller insjöar och har tillkommit för att freda sjöfågel eller säl. Inom naturreservat och nationalparker kan istället beslut om tillträdesförbud skapas.
Äldre beslut importerade från länsstyrelsernas digitala databaser i samband med skapandet. Nyare beslut registreras kontinuerligt direkt i geodatabasen (naturvårdsregistret) av respektive länsstyrelse. Registreringen styrs utifrån att attribut är obligatoriska/frivilliga. Geometrin digitaliseras av länsstyrelsen mot fastighetsgränser och ortofoton.