Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
PFRA - områden med historiska översvämningar
Områden redovisas som ett punktobjekt och visar historiska översvämningar (PFRA) som MSB använt vid revidering av steg 1, identifiering av områden med betydande översvämningsrisk (APSFR) enligt förordningen om översvämningsrisker (SFS 2009:956). Datamängden visar översvämningar som har inträffat för Sveriges områden med betydande översvämningsrisk enligt förordningen (SFS 2009:956) om översvämningsrisker. Områdena redovisas endast som ett punktobjekt och inte utbredningen för området. Mer information finns att läsa på https://www.msb.se/sv/amnesomraden/skydd-mot-olyckor-och-farliga-amnen/naturolyckor-och-klimat/oversvamning/oversvamningsdirektivet/
Framtagen enligt förordning (2009:956) om översvämningsrisker 2018
Markgeokemi, regional provtagning (visningstjänst)
Visningstjänsten Markgeokemi, regional provtagning visar provtagningsplatser samt analysresultat för ett urval av grundämnen inom den regionala markgeokemiska undersökningen på Sveriges geologiska undersökning (SGU). Provtagningsplatserna visas indelade efter de analysmetoder som använts på proverna: Totalhalt XRF, Salpetersyralakning ICP-MS, Kungsvattenlakning ICP-MS, Kungsvattenlakning ICP-AES samt Kungsvattenlakning AAS. Totalhalt XRF. Flera analysmetoder kan ha använts på samma provplats. Geokemisk kartering vid SGU bedrivs i syfte att visa den naturliga förekomsten av huvudämnen och spårämnen samt pH i mark och vatten. I den regionala markgeokemiska karteringen provtas och analyseras finfraktionen (<0,063 mm) av morän med en provtäthet på ca 1 prov per 6 till 7 km2. NSG-SGAB databas är en arkiverad sammanställning av geokemisk kartering av morän vilken genomfördes av Nämnden för statens gruvegendom (NSG) år 1987-1991. Analysresultat sammanställdes av Sveriges geologiska AB (SGAB) tillsammans med data från Terra Mining Co., STC Minerals och Sveriges geologiska undersökning. Moränprover analyserades efter kungsvattenlakning med ICP-AES och AAS metoder. Antal tillgängliga grundämnen varierar i olika års provtagningsserier, vilket beror på teknikutveckling.
Tjänsten togs ursprungligen i drift 2020-05-12. Ny version med ny URL som även redovisar analysresultat togs i drift 2021-11-26.
Produkten innehåller historiska ortofoton (ortogonalprojicerade flygbilder, skalriktiga i markytan) i sv/v, färg (RGB) och infrarött (IR) från åren 1949 – 2005, uppdelade i olika lager. Produkten uppfyller kraven för EU-direktivet Inspire.
> Verktyg för att bygga och fördela geografiska områden - bestående av femsiffriga postnummer > Ansvarsområden för servicebutiker och säljare > Framtagning av frakt- och distributionszone > Skapa eller importera intressepunkter > Geografisk översyn av kunder, butiker, lager, personal och mycket mer > "Heat Maps" för visualisering av försäljning, kundkoncentration etc. > Alltid aktuell adress och postnummerdata > Webbtjänst och API
Stränders jordart och eroderbarhet (visningstjänst)
Visningstjänsten visar datamängden Stränders jordart och eroderbarhet och ger information om jordartstyp samt jordartens eroderbarhet längs stränder. Produkten bygger på en omklassning längs stränder av grundlagret (JG2) i datamängden Jordarter 1:25 000 – 1:100 000 till sju förenklade jordartsklasser och fyra eroderbarhetsklasser. Produkten redovisar förhållandena vi karteringstillfället. Byggnation och markarbeten kan ha ändrat strandens egenskaper. Kartan bör därför tolkas med stor försiktighet inom tätorter.
Tjänsten skapades ursprungligen våren 2016 och presenterar datamängden Stränders jordart och eroderbarhet.
Produkten passar utmärkt som bakgrundskarta och som indata till GIS-tillämpningar. Den är lämplig att använda i skalområdena 1:500 000 - 1:1 000 000. Innehållet består bland annat av administrativa gränser, tätortsgränser och tätortssymboler, vägar, järnvägar och nationalparker.
Vid förstagångsinsamlingen hämtandes informationen i första hand från databasen i skalområdet 1:250 000 och anpassningar av informationen gjordes till skalområdet 1:1 miljon.
AU.Maritima enheter - nedladdningstjänst
Nedladdningstjänst för temat AU Maritima enheter.
Tjänsten ger möjlighet att hämta referens till fastighet eller samfällighet genom att ange adressbeteckning. Registerenhetsreferensen kan sedan användas för att hämta ytterligare information via övriga direktåtkomstprodukter.
Dataprodukten består av företeelsetypen Gångfartsområde som tillhör produktgruppen NVDB samt produktundergruppen Trafikregelföreteelsetyper i NVDB. Dataprodukten omfattar trafikregel om gångfartsområde, meddelad genom föreskrift. Dataprodukten registreras på bilnätet. Bilnätet omfattar de referenslänkar där vägtrafiknät är angivet som Bilnät. Syftet med dataprodukten är att ge underlag för navigering och ruttplanering och att förhindra att oönskad trafik uppstår på gångfartsområde.
Från 2001 förekommer företeelsen i NVDB. Initial insamling har skett från beslutade föreskrifter genom en datainsamling där Transportstyrelsen var dataleverantör. Data för ajourhållning finns i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) där Trafikverkets enhet för Vägdata hämtar underlagen.
Geofysiska flygmätningar, magnetfält (översiktlig)
Vid flygmätningar av jordens magnetfält registreras mycket små variationer i magnetfältets styrka. Detta ger bland annat information om djup- och ytfördelningen av olika bergarter och bergartsled, samt deras stryknings- och stupningsriktningar. Förkastningar och deras relativa rörelser kan i vissa fall också identifieras i de magnetiska mönstren. Geofysiska flygmätningar, magnetfält (översiktlig) innehåller uppmätta variationer i det magnetiska totalfältet efter subtraktion av det geomagnetiska referensfältet (DGRF 1965.0). Data är därefter interpolerade till 200 x 200 m cellstorlek. Mätningarna är gjorda från flygplan på låg höjd från 1960 och framåt.
Data från flygmätningar har samlats in sedan 1960. Flyghöjd över marken, mätlinjeseparation och navigeringssystem har modifierats med tiden. Likaså har sensorer uppdaterats med förbättrad känslighet och upplösning Mätpunktsavståndet är ca 6 till 40 meter, beroende på vilket mätsystem som använts. Mätlinjeavståndet är normalt 200 meter över land och 400 till 1000 meter över hav samt 2000 meter över norra fjällkedjan. Till och med år 1994 var den nominella flyghöjden 30 meter, från och med 1995 är den 60 meter. Den bästa mätningen har valts om flera mätningar funnits över samma område. Mätdata har interpolerats (bi-linjär interpolation) till en ytbild med 200 x 200 m cellstorlek. Magnetfältet över områden som flugits på 30 m höjd har räknats upp analytiskt till 60 m höjd med metoden upward continuation. En ascii-fil med 200 m cellstorlek har slutligen skapats från den interpolerade ytan. Den relativa noggrannheten varierar mellan < 0.3 nT upp till 15 nT.
Preliminary flood risk assessment (Floods Directive)
Arealtäckande bilder och bakgrundskartor
MilArealtäckande bilder och bakgrundskartorjö
NVDB Gångfartsområde - nedladdning i Lastkajen
NVDB Gångfartsområde - visning i NVDB på karta
NVDB Gångfartsområde - nedladdning i Lastkajen/Drift och underhåll
NVDB Gångfartsområde - nedladdning i Lastkajen/Vägdata för transportplanering
NVDB Gångfartsområde - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data
Renskötselområdets ungefärliga utbredning i Sverige Inspire nedladdningstjänst
Nedladdnings- tjänsten levererar en GML- fil som redovisar renskötselns ungefärliga utbredning i Sverige vilket är Sametingets sätt att ge en konceptuell bild av var renskötselrätt i dagsläget utövas och kan anses föreligga med stöd av bl.a. urminnes hävd. För vissa områden råder det oenighet om renskötselrättens utbredning. Till stöd för underlaget har Gränsdragningskommissionens utredning (SOU2006:14) använts. Den avsåg att ge vägledning när det gäller var renskötselrätt i större eller mindre grad kan föreligga. Den sammanställning av kunskapsunderlag som utredningen gjorde är omfattande och kan användas för att ge fingervisningar om renskötselrätten utbredning, även om utredningens slutsatser och ställningstaganden kan ifrågasättas. För vidare rättslig information av relevans för tolkning av datamängden hänvisas till rennäringslagen och avgöranden i allmän domstol.
Produkten innehåller de ortofoton (ortogonalprojicerade flygbilder, skalriktiga i markytan) som produceras varje år i färg respektive IR , med upplösning 0,16 m respektive 0,4 m per pixel från år 2019 och framåt, samt 0,25 m respektive 0,5 m per pixel från år 2006 – 2018.
SE.OF Oceanografiska observationer - Havsvattenstånd RH2000, timvärde: Visningstjänst
Visningstjänsten är en WMS-tjänst som visar oceanografiska stationer som mäter havsvattenstånd. Tjänsten visar alla stationer som någonsin levererat data för denna parametrar. Insamlade från fartyg (FERRYBOX) eller havsbojar.
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Geologiskt intressanta platser (visningstjänst)
Visningstjänsten Geologiskt intressanta platser innehåller information om platser med geologiska naturvärden. Platserna kan vara besöksvärda och användbara för att sprida geologisk kunskap men också enbart intressanta ur ett strikt geologiskt vetenskapligt perspektiv. Geologiskt intressanta platser (visningstjänst) redovisar en delmängd ur datamängden Geologiskt intressanta platser (öppna data).
AM.Prövningsgrupper för vattenkraftverk.WMS
Visningstjänst (WMS) för datamängden Prövningsgrupper för vattenkraftverk.
Datamängden innehåller ortofoton, som är flygbilder skalriktiga i markplan.
Ortofoto är flygbildsdata som korrigerats geometriskt till en skalriktig avbildning av markytan. Det sker genom att bilderna räknas om från flygbildens centralprojektion till en ortogonal projektion. En noggrann höjdmodell har använts för att korrigera för variationer i flygbildens skala som orsakas av höjdskillnader i terrängen. De digitala bilderna räknas om till ortofoto med enhetlig skala. Lantmäteriets ortofoton är mosaiker av flera bilder, där bara de mest centrala delarna av bilderna används. Skarvarna mellan bilderna döljs så långt det är möjligt. För äldre ortofoton med 0,5 m upplösning har höjddata 50 m (den gamla höjdmodellen) använts, vilket ger ett förväntat medelfel i plan på ca 1 m. För nyare ortofoton med 0,5 m upplösning, som bygger på 20 m grid från den nya höjdmodellen, är medelfelet ungefär detsamma. Däremot är tillförlitligheten större och lokalt kan det vara betydligt bättre geometri (jämfört med de ortofoton där den gamla höjdmodellen använts), framför allt i ytterkanterna av flygstråken, där höjdmodellen har störst påverkan. Vid framställningen av ortofoto med upplösningen 0,25 m användes en höjdmodell med 10 m grid, som ger ett beräknat medelfel i plan på ca 0,30 m i det färdiga ortofotot. För enskilda tätorter har höjdmodellen tidigare framställts genom bildmatchning och manuell editering. Där den nya höjdmodellen funnits tillgänglig har ett grid med 4 m upplösning använts. Det påverkar noggrannheten i ortofotot marginellt, men lokalt kan det vara avsevärt bättre geometri, framför allt i ytterkanterna av flygstråken. Ortofoton med upplösningen 0,16 m/pixel resp. 0,4 m/pixel (d.v.s. ortofoton fr.o.m. 2019) har uppskattade medelfel på 0,2 m resp. 0,8 meter. Flygbilder med 0,48 meters upplösning ger ortofoton med 0,5 meter/pixel (vilket alltså motsvarar 0,5 x 0,5 meter på marken) och flygbilder med 0,24 meters upplösning ger ortofoton med 0,25 meter/pixel. Flygbilder med 0,37 meters upplösning ger ortofoton med 0,4 meter/pixel och flygbilder med 0,15 meters upplösning ger ortofoton med 0,16 meter/pixel. Ortofoton i färg (RGB) respektive IR (IRG) har en radiometrisk upplösning på 24 bitar (8 bitar per färgband) och ortofoton i 4 kanaler har en radiometrisk upplösning på 32 bitar. Ortofotona har vanligtvis osynliga sömmar för samtliga ingående bilder.
Framtida medelvattenstånd - Baserat på data från IPCC AR6 WG 1 (2021)
Framtida medelvattenstånd i RH 2000 och strandlinjens ungefärliga framtida läge utmed Sveriges kust är beräknade för flera olika scenarier och för varje årtionde från 2030 till 2150. Uppgifterna är baserade på regionala projektioner från IPCC:s sammanställning "AR6 Delrapport 1 - Den naturvetenskapliga grunden" som publicerades i augusti 2021. Beräkningarna är justerade för den lokala landhöjningen. Beräkningarna utgår från projektioner, vilka IPCC bedömer som troliga, för fem olika utsläppsscenarier: SSP1-1,9, SSP1-2,6, SSP2-4,5, SSP3-7,0 och SSP5-8,5. Utöver dessa finns två beräkningar baserade på projektioner som IPCC bedömer som mindre troliga, eftersom de inkluderar processer förknippade med djup osäkerhet relaterade till inlandsisarnas instabilitet: SSP1-2,6 mindre troligt och SSP5-8,5 mindre troligt. MEDIAN SAMT 17:E RESPEKTIVE 83:E PERCENTILER Tre olika nivåer ges för varje scenario och årtionde. De tre nivåerna är medianvärdet samt den 17:e och 83:e percentilen. För de troliga projektionerna benämns den 17:e till 83:e percentilen av IPCC som det sannolika intervallet för respektive scenario. Ytterligheterna visas inte, det vill säga varken den högsta möjliga eller lägsta möjliga nivån. Uppgifter om framtida medelvattenstånd i cm i RH 2000 finns tillgängliga för nedladdning i CSV-format för varje kustkommun i Sverige (87 stycken). Nivåerna kan även ses i form av interaktiva figurer och tabeller på https://www.smhi.se/klimat/framtidens-klimat/stigande-havsnivaer/framtida-medelvattenstand. Uppgifter om strandlinjens framtida läge finns tillgängliga för nedladdning i SHAPE-format för respektive år och troligt, alternativt mindre troligt scenario. Dessa kan också hämtas via en WMS-tjänst. Medelvattenståndet i cm i RH 2000 finns tillgängliga för nedladdning i TIFF-format för respektive år och troligt, alternativt mindre troligt scenario. MEDIAN SAMT 5:E RESPEKTIVE 95:E PERCENTILER I tillägg till ovanstående finns också uppgifter om framtida medelvattenstånd i cm i RH 2000 tillgängliga för nedladdning i CSV-format för respektive kustkommun för ytterligare två nivåer. De två nivåerna är den 5:e och 95:e percentilen för respektive scenario och årtionde. För de troliga projektionerna benämns den 5:e till 95:e percentilen av IPCC som det mycket sannolika intervallet för respektive scenario. Dessa percentiler ger alltså ett bredare spann av framtida medelvattenstånd än 17:e till 83:e percentilerna, men det är fortfarande så att de absoluta ytterligheterna är okända. Det vill säga varken den högsta möjliga eller lägsta möjliga nivån visas. I dessa CSV-filer finns också scenariernas medianvärden, vilka alltså är samma som i de filer med 17:e och 83:e percentiler som beskrivs ovan. Uppgifter om strandlinjens framtida läge i SHAPE-format och medelvattenståndet i cm i RH 2000 i TIFF-format finns inte tillgängligt för 5:e och 95:e percentiler. BEGRÄNSNINGAR Den geografiska utbredningen av kartlagren är begränsad till området mellan ca 10 km utanför strandlinjen och 1,0 - 1,5 km innanför strandlinjen. Större vattendrag och sjöar som ligger inom detta område kan få en skarp gräns i kartlagren. Öar mindre än ca 1000 km2 filtreras bort och finns inte med i kartlagren. Kommentar till data i CSV-format: Det framtida medelvattenståndet för respektive SSP-scenario och år kan variera mellan gridrutor inom en kustkommun. Detta beror huvudsakligen på variationer i takten på landhöjningen, särskilt i kommuner som breder ut sig i nord-sydlig riktning. Störst skillnad i långsiktig landhöjning inom sitt kustområde har Gotland, där det skiljer knappt 1,8 mm/år mellan olika områden. Detta ger en skillnad på 9 centimeter på 50 år. Medelvattenståndet under referensperioden (1995 – 2014) kan också variera inom en kommuns kustområde, men det handlar om mindre variationer på upp till cirka 4 centimeter. Det framtida medelvattenståndet tillhandahålls därför som ett medeltal för respektive kustkommun. Kommentarer till kartlagren: 1. Medelvattenstånden kombineras med topografisk information från Lantmäteriet. Områden med en höjdnivå lägre än det beräknade medelvattenståndet klassas som permanent översvämmade. Eventuella variationer i noggrannhet i den topografiska informationen kan påverka utfallet av kartlagren. Det kan också finnas nyare eller mer detaljerad topografisk information än den som användes när kartlagren skapades. 2. I det topografiska kartunderlaget som använts vid beräkningarna kan det saknas detaljerad information om var det finns respektive saknas naturliga eller konstruerade hinder eller passager mellan land och hav. Det innebär att landområden som ligger lägre än den framtida havsnivån, kan visas som översvämmade trots att det i verkligheten kan finnas hinder för havet att nå dit. 3. Det förekommer att landhöjningen i delar av Sverige är större än havsnivåhöjningen. Det innebär att havsnivån i den nära framtiden kommer att vara lägre än vad den är idag. På dessa platser, där land höjer sig snabbare än havet stiger, visas den framtida havsnivån som om den vore oförändrad, dvs. på samma nivå som idag. 4. Eventuella effekter på kustlinjen av ett förändrat medelvattenstånd (t.ex. erosion) kan inte utläsas från kartlagren. ANVÄNDNING Medelvattenståndet avgör var havsytan och strandlinjen normalt ligger. Datat kan användas för att studera möjliga framtida medelvattenstånd utifrån olika utsläppsscenarier och år. Datat ger ett översiktligt underlag för information om framtida havsnivåer. Syftet är inte att tillhandahålla ett fullständigt beslutsunderlag, utan att ge en indikation på i vilka områden ett mer detaljerat underlag bör tas fram. När det blåser mycket kan havet stiga kraftigt över medelvattenståndet under en kort tid. Detta kallas för en högvattenhändelse. I planeringssammanhang finns det ofta behov av att ta hänsyn även till högvattenhändelser, vågeffekter och liknande. Högvattenhändelser och vågeffekter ingår inte i uppgifterna om framtida medelvattenstånd. Läs mer om detta på följande webbsida: https://www.smhi.se/klimat/framtidens-klimat/stigande-havsnivaer/hogvattenhandelser-och-extremnivaer. Beräknade återkomstnivåer för högvattenhändelser vid 25 mätstationer med längre dataserier längs Sveriges kust finns tillgängliga på webbsidan: https://www.smhi.se/klimat/framtidens-klimat/stigande-havsnivaer/hogvattenhandelser-idag-och-i-framtiden.
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
METODIK OCH UNDERLAG Underlaget är producerat av SMHI för anslagsmedel (Anslag 1:10 klimatanpassning). En första version av "Framtida medelvattenstånd för Sveriges kustkommuner" med tillhörande kartlager publicerades av SMHI i januari 2018. Underlaget baserades på uppgifter från IPCC:s femte utvärderingsrapport AR5 Delrapport 1 från 2013. I november 2020 lanserade SMHI en uppdaterad version baserad på uppgifter från IPCC:s specialrapport Havet och kryosfären i ett förändrat klimat (SROCC) från 2019. Nuvarande version är baserad på IPCC:s sjätte utvärderingsrapport AR6 Delrapport 1 från 2021 och alla komponenter som medför havsnivåförändringar är uppdaterade. I SMHIs beräkningar har hänsyn tagits till landhöjningen. Uppgifter om den totala landhöjningen har hämtats från modellen NKG2016LU (avvägd landhöjning) och uppgifter om den elastiska landhöjningen har hämtats från studien av Kierulf et al. 2021. Som referenssystem för nivåerna används rikets höjdsystem RH 2000. Medelvattenståndet under referensperioden 1995 - 2014 har beräknats för 23 oceanografiska mätstationer som ett medelvärde baserat på timvärden från respektive mätstation. Medelvattenståndet under referensperioden interpoleras mellan mätstationer och utgör referensnivå för beräkningarna. Den regionala höjningen av medelvattenståndet till varje årtionde från 2030 till 2150 adderas till referensnivån och landhöjningen under motsvarande tidsperiod subtraheras. För mer detaljerad information om beräkningarna och angivna referenser, se https://www.smhi.se/klimat/stigande-havsnivaer/framtida-medelvattenstand-1.165493
Företeelsen Funktionell vägklass innebär en klassificering av vägnätet baserad på hur viktig en väg är för det totala vägnätets förbindelsemöjligheter. Klasserna 0-9, där klass 0 är de viktigaste vägarna och klass 9 de minst viktiga vägarna. Klassningen är generell för all typ av trafik. Syftet med Funktionell vägklass är att skapa en hierarkisk klassificering av vägar för trafikstyrning, baserad på hur viktig en väg är för det totala vägnätets förbindelsemöjligheter. Klassningen syftar till att leda trafiken från ett sämre till ett bättre vägnät. Den görs utifrån vägarnas funktion i det totala vägnätet. Klassificeringen kan användas som en viktig parameter för automatiserade vägvalsberäkningar. Ofta är sådana beräkningar även baserade på andra parametrar såsom trafikregler och fysiska restriktioner. I system för vägvalsberäkningar gäller det att ”hitta ut” till en väg med så ”bra” funktionell vägklass som möjligt så snabbt som möjligt. Bra i detta sammanhang innebär så låg klass som möjligt på skalan 0-9 där 0 är bäst. Förutom möjlighet till områdesvis nedladdning finns även färdiga "Sverigepaket" framtagna på Lastkajen. Läs mer om dessa på Lastkajen.se.
Från 2001 förekommer företeelsen i NVDB. Initial insamling har skett enligt: - För statlig väg genom konvertering från företeelser av typen Vägkategori lagrad i dåvarande Vägverkets vägdatabank (VDB, den tidigare vägdatabasen) - För kommunal väg genom initial insamling genom dialog med respektive kommun. - För enskild väg har initial insamling skett efterhand som avvikelser från bl.a. skogsföretagens transporter. Underlag för ajourhållning fångas hos dataleverantörerna och levereras till Trafikverkets enhet för Väg- och järnvägsdata för beredning och registrering enligt uppgjorda avtal och processer
NVDB Funktionell vägklass - visning/nedladdning i öppna API
NVDB Funktionell vägklass - nedladdning i Lastkajen
NVDB Funktionell vägklass - visning i NVDB på karta
NVDB Funktionell vägklass - nedladdning i Lastkajen/Sverigefiler utvalda NVDB data
NVDB Funktionell vägklass - nedladdning i Lastkajen/Vägdata för transportplanering
NVDB Funktionell vägklass - nedladdning i Lastkajen/Drift och underhåll
NVDB Funktionell vägklass - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data