Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Häradsekonomiska kartan (1859–1934) baserades på laga skifteskartor och beskriver markanvändning, vegetation, bebyggelse, kommunikationer och gränser.
Häradsekonomiska kartan (1859–1934) baserades på laga skifteskartor och beskriver markanvändning, vegetation, bebyggelse, kommunikationer och gränser. Lantmäteriet har gjort geografiska kartor sedan 1600-talet och dessa kan idag hittas i Lantmäteristyrelsens arkiv som "Läns- och häradskartor" eller som sockenkartor. En föregångare till Häradsekonomiska kartan var de kartor som producerades i samband med Sockenkarteverket. Produktionen av dessa kartor upphörde i praktiken när Rikets ekonomiska kartverk bildades år 1859. Kartorna från laga skiftet sammanställdes till sockenkartor i skala 1:20 000. Liksom sockenkartorna baserades Häradsekonomiska kartorna på laga skifteskartor och ger en bra överblick över markanvändning, vegetation, bebyggelse, kommunikationer och gränser. Till kartorna hör böcker med ekonomisk-statistisk beskrivning för varje län. Häradsekonomiska kartan trycktes i färg i skalorna 1:20 000 eller 1:50 000 och fick efterhand en standardiserad bladindelning. Den täcker dock inte hela Sverige utan bara delar av Götaland och Svealand (helt i 13 län). Det finns också underlagskartor (stom-konceptversioner) för några fler län i skala 1:20 000. Dessa finns tillgängliga digitalt via e-tjänsten Historiska kartor.
Beräkning av buller från väg- och tågtrafik, vindkraftverk och flygplatser i naturområden
Data representerar beräkningar av buller från väg- och tågtrafik, vindkraftverk och flygplatser. Beräkningarna är utförda med beräkningsmetoden Nord2000 och bygger på underlag från Trafikverket, Energimyndigheten (vindbrukskollen) och Transportstyrelsen. Beräkningarna genomfördes under 2024, och underlagsdata representerar trafikförhållanden med mera under 2022 (2017 för vägtrafik). Ljudtrycksnivån är beräknad för väderförhållanden motsvarande tidsperioden 2013 – 2022.
Rastret representerar beräkningar av buller från väg- och tågtrafik, vindkraftverk och flygplatser. Beräkningarna är utförda med beräkningsmetoden Nord2000 och bygger på underlag från Trafikverket, Energimyndigheten (vindbrukskollen) och Transportstyrelsen. Beräkningarna genomfördes under 2024, och underlagsdata representerar trafikförhållanden med mera under 2022 (2017 för vägtrafik). Band 1 i rastret består av flyttal som motsvarar den årsekvivalenta A-vägda ljudtrycksnivån mellan kl 06 och 22 i enheten dB. Ljudtrycksnivån är beräknad för väderförhållanden motsvarande tidsperioden 2013 – 2022.
Miljögifter, analysresultat och provplatser
Miljögifter, analysresultat och provplatser omfattar öppet tillgängliga data om organiska föroreningar och grundämnen (inklusive metaller) främst i biota, sediment och vatten, samt för matriser där screeningar av miljögifter utförts (slam, mark, damm, grundvatten, livsmedel, med flera), bland annat sådana som SGU samlat in och/eller förvaltar genom det nationella datavärdskapet för miljögifter, finansierade av Naturvårdsverket. Data härstammar huvudsakligen från nationell, regional och kommunal miljöövervakning, forskningsprojekt, undersökningar av förorenade områden och sediment samt recipientkontrollprogram. Utöver analysresultat, omfattar produkten också kringinformation rörande provtagningsomständigheter, analysförfarande och provplatsinformation. Analysresultat och provplatsinformation tillhandahålls som separata informationsmängder, sammanlänkade genom provplatsens id (nationellt_provplatsid) i det nationella stationsregistret https://stationsregister.miljodatasamverkan.se. Produkten är tänkt att utgöra en samlad källa till rådata för tolkning och analys av miljögifter i Sveriges biota och sediment över tid och rum samt nya miljöföroreningar eller kemikalierisker för människan eller miljön. Det bör dock understrykas att materialet omfattar data såväl från opåverkade områden som lokalt påverkade och/eller förorenade. Ambitionen är att över tid utöka denna produkt med mer data, såväl från SGU:s egenfinansierade verksamhet som genom det nationella datavärdskapet för miljögifter.
Informationen som ryms i denna produkt är framtagen genom olika verksamheter under lång tid. Äldre data har migrerats från andra databaser och nya data tas kontinuerligt in via SGU:s inrapporteringstjänst som validerar data utefter överenskomna regler för att säkerställa att data uppfyller datavärdskapets krav. Data levereras från ett stort antal utförare och verksamheter. Leveranser kan identifieras genom attributet leveransid och godkänns av personal på SGU, levererade data lagras internt på SGU och godkända leveranser tillgängliggörs genom OGC-APIer.
Meteorologisk modell (MEPS) - Prognosdata realtid
BESKRIVNING: Datafilerna innehåller analys- och prognosdata från prognosmodellen MEPS. MEPS är ett ensembleprognossystem med totalt 15 medlemmar under en tretimmarsperiod. Detta innebär att MEPS producerar 15 olika prognoser för varje prognostillfälle där de olika medlemmarna har lika initialtillstånd baserat på randvärden från utvald ensembleperturbation från Europeiska vädercentersmodell. Genom att använda informationen i samtliga ensemble-medlemmar kan olika sannolikheter beräknas, t ex hur osäker prognosen är. Om man endast är intresserad en deterministisk prognos används MEPS medlem 0. Varje modellmedlem körs var 3:e timme med prognoser 66 timmar framåt i tiden för medlem. Samtliga medelmarsdata genereras i grib2 format, där hämtas endast ett begränsat antal parametrar från medlemmarna för varje tidpunkt de genererats. För medlem 0 och 1 så hämtas alla parametrar i grib1 format för var sjätte timme, 00, 06, 12 och 18 UTC. Prognosen görs över ett område som täcker Skandinavien, Finland, Danmark, Baltikum, Nordsjön och delar av nordöstra Europa. Området är uppdelat i gridrutor med 2.5km upplösning och 65 vertikala nivåer. Det finns ett stort antal parametrar som beskriver temperatur, nederbörd, vind, luftfuktighet, molnighet mm. ANVÄNDNING: På SMHI används data från MEPS som underlag för väderprognoser samt som indata till andra modeller inom t ex hydrologi och oceanografi. FORMAT: Data är i GRIB-format.
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Modellen skapar prognoser över väderutvecklingen genom att simulera väderutvecklingen utifrån en uppskattning av initialtillståndet. Detta initialtillstånd estimeras genom att inkludera information från ett stort antal olika observationer från väderstationer, flygplan, radar och vädersatelliter mm.
Baskartering av svenska inlandssandmarker
Kunskapen om inlandssandmarkernas – Natura 2000 naturtyperna rissandhedar (2320) och grässandhedar (2330) – utbredning och förekomst i landet är bristfällig. För att få bättre kunskap om dessa naturtypers förekomst i landet har en kartering genomförts med flygbildstolkning av infraröda flygbilder mot en bakgrund av olika kartskikt. Karteringen begränsades till områden belägna innanför en zon av 5 km från kusten inom kontinental och boreal biogeografisk region. En särskild kartering gjordes av stränder utmed de sex stora insjöarna. Samtliga redan kända inlandssandmarker (NNK och TUVA) har också flygbildstolkats.I samband med flygbildstolkningen så gjordes kalibreringar i fält i Jönköpings län, Västra Götalands län och Dalarnas län omfattande såväl redan kända inlandssandmarker som nya identifierade i flygbildstolkningen. Totalt har 798 grässandhedar och 150 rissandhedar karterats. Sedan tidigare fanns 141 objekt med grässandhed och 46 objekt med rissandhed karterade i NNK och TUVA. Områdena är spridda över hela landet. Uppdraget genomfördes av ProNatura och beskrivs utförligare i rapporten "Baskartering av inlandssandmarker i Sverige, Redovisning av uppdrag", NV Dnr NV-03273-13.
Karteringen har genomförts med flygbildstolkning av infraröda flygbilder mot en bakgrund av olika kartskikt. De underlag som använts är jordartskartor (SGU), kartskikt över grus- och sandtäkter (Marktäckedata), kartskikt över militära övnings- och skjutfält (Fastighetskartan, Lantmäteriet) samt kartskikt över fynd av 138 olika indikatorarter från inlandssandmarker. Karteringen begränsades till områden belägna innanför en zon av 5 km från kusten inom kontinental och boreal biogeografisk region. En särskild kar-tering gjordes av stränder utmed de sex stora insjöarna. Samtliga redan kända in-landssandmarker (NNK och TUVA) har också flygbildstolkats. I samband med flygbildstolkningen så gjordes kalibreringar i fält i Jönköpings län, Västra Götalands län och Dalarnas län omfattande såväl redan kända inlandssand-marker som nya identifierade i flygbildstolkningen. Totalt har 798 grässandhedar och 150 rissandhedar karterats. Sedan tidigare fanns 141 objekt med grässandhed och 46 objekt med rissandhed karterade i NNK och TUVA. Områdena är spridda över hela landet. I tidigare karteringar har grässandhedarna varit inskränkta till södra Götaland. Med den avgränsning och tolkning som använts i denna kartering har grässandmarkerna visat sig finnas i hela landet. Skåne län och Västerbottens län har i särklass flest inlandssandmarker. Den främsta källan för att identifiera inlandssandmarker har varit kartskiktet grus- och sandtäkter. Också fynd av indikatorarter har varit en viktig källa för att identi-fiera nya sandmarker.
Jordarter 1:250 000, Nordligaste Sverige
Kartan Jordarter 1:250 000 nordligaste Sverige täcker nordligaste delen av Sverige och ger en mycket översiktlig bild av jordarternas fördelning och landformer. Kartan kan användas som ett mycket översiktligt planerings- och resurshushållningsunderlag för prospekteringsföretag, länsstyrelse, kommuner m.fl. intressenter. Kartbilden är generaliserad för presentation i skala 1:250 000 och minsta redovisade yta är ca 0,1 km2
Kartbilden grundas på sammanställning och digitalisering av äldre undersökningsmaterial (exempelvis fältkartor från tidigare undersökningar, tidigare flygbildstolkningar och NSG (Nämnden för statens gruvegendomar) kompletterat med flygbildstolkning med stöd av fältobservationer längs det glesa vägnätet. Inom fjällområdet har fältkontroller gjorts utifrån flyg och helikopterrekognosering. Sammanställningen av kartan avslutades 2011, efter att ha pågått i ca 10 år. Projektledare har varit Robert Lagerbäck. Underlag som använts för vattenmask och länsgräns är GSD översiktskarta. Lägesnoggrannheten är ca 200 m. Betydligt större fel samt felklassningar kan dock förekomma. Felaktiga avgränsningar, felklassningar och förbisedda geologiska objekt kan ge sämre kvalitet på data. Dessa fel, som till stor del beror på hur väl de olika objekten framträder i flygbild, är geografiskt ojämnt fördelade. Lägesfelen i avgränsningarna kan i enskilda fall uppgå till flera hundra meter. Det bör dock poängteras att geologiska gränser sällan är skarpa eller väldefinierade i terrängen. Ofta är det fråga om övergångszoner som kan vara hundratals meter breda. Exempel på felklassningar är att svallningspåverkad morän kodats som svallsediment och vice versa. Generellt är osäkerheten i klassningen större i dalgångar med finsediment än i högre liggande moränterräng. Den geologiska informationen har lägesbestämts i förhållande till ett visst topografiskt underlag och får då samma lägesfel som detta. Dessa fel kan bli störande om den geologiska informationen presenteras tillsammans med annan geografisk information. Detta fel torde i de flesta fall understiga 50 m. I undantagsfall har lägesfel i det topografiska underlaget på upp till 100 m konstaterats. Generalisering innebär att man medvetet ritar “fel“ för att öka kartans läsbarhet i en viss skala. Exempel: flera små närliggande objekt kan ritas som ett objekt, en flikig gräns mellan två objekt ritas som en utjämnad linje. Lägesfelen pga. generalisering torde maximalt uppgå till ca 200 m. Den geologiska informationen har lägesbestämts i förhållande till ett visst topografiskt underlag och får då samma lägesfel som detta. Dessa fel kan bli störande om den geologiska informationen presenteras tillsammans med annan geografisk information. Detta fel torde i de flesta fall understiga 50 m. I undantagsfall har lägesfel i det topografiska underlaget på upp till 100 m konstaterats.
Rikkärren är en ovanlig naturtyp med mycket höga naturvärden. Rikkärr är kalkrika myrar som även är rika på arter, de är dock inte näringsrika utan snarare relativt näringsfattiga. Detta underlag är resultat från en inventering för att hitta rikkärr 2007-2008. Inventeringen är inte heltäckande, ytterligare rikkärr kan förekomma i länet. Inventeringen finns beskriven i rapport i meddelandeserien 2008:20. Resultat av rikkärrsinventering i Halland 2007-2008. Ytterligare rikkärr har lagts till efter inventeringen. Se fält BESKR.
Jordbruksverkets nedladdningstjänst Inspire
Jordbruksverkets nedladdningstjänst Inspire Innehåller nedladdningstjänst för datamängderna: AF.Produktionsplatser AF.Vattenbruk AM.Nitratkänsliga områden HB.Ängs-och betesmarksinventeringen HB.Ängs-och betesmarksinventeringen naturtyper LU.Jordbruksblock Nitratmätstationer
SE.ACMF Hydrologiska observationer - Vattenstånd
Syfte: Beskriver aktuellt och historiskt hydrologiskt tillstånd i Sverige. Enhet: cm Egenskaper: Daglig uppgift om vattenstånd i några stora sjöar i Sverige. Dygnsvärdena uppmäts oftast kl. 08.00 (svensk sommartid). Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data rimlighetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. Fysiska stationer övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Stationerna ingår ej i SMHIs stationsnät men data samlas in och lagras i SMHIs databaser genom avtal med en tredje part. Kvalitetskoder: Grön (G) = Kontrollerade och godkända värden. Gul (Y) = Grovt kontrollerade värden, misstänkta eller aggregerade värden. Orange (O) = Okontrollerade värden
Socialstyrelsens statistikdatabas sjukdomar, antal vårdade patienter i sluten eller öppen specialiserad vård med vissa miljörelaterade sjukdomar som J44 KOL J45-J46 Astma J60-J70 Lungsjukdomar av yttre orsaker T78 Allergier under åren 2020-2022 per 100 000 invånare
Atmosphere > Atmospheric Pressure > Atmospheric Pressure
Atmosphere > Atmospheric Temperature > Air Temperature
Atmosphere > Atmospheric Temperature > Maximum/minimum Temperature
Atmosphere > Atmospheric Water Vapor > Humidity
Atmosphere > Clouds > Cloud Amount/frequency
Atmosphere > Clouds > Cloud Liquid Water/ice
Atmosphere > Precipitation > Liquid Water Equivalent
Atmosphere > Precipitation > Precipitation Amount
Naturvårdsverket (Swedish Envrionmental Protection agency)
LstN Enheten för naturvård och miljöövervakning
Socken och stad Nedladdning, vektor bygger på de jordregistersocknar som var aktuella i samband med övergången till nytt fastighetsregister 1976–1995 samt de stadsregisterområden som var stad med stadsprivilegier i samband med kommunreformen 1971.
Socken och stad är en rikstäckande geografiskindelning som bygger på de jordregistersocknar som var aktuella i samband med övergången till nytt fastighetsregister 1976–1995 samt de stadsregisterområden som var stad med stadsprivilegier i samband med kommunreformen 1971.
Invasiva främmande arter, rapportering 2019: Alopochen aegyptiacus
Data utgörs av rapporterade och expertvaliderade observationer av svensk förekomst av listade arter under en tidsperiod relevant för rapporteringen 2019 (2015-2018). Underlaget är sammanställt av SLU ArtDatabanken och olika observationsdatabaser har använts för olika arter.
Data utgörs av rapporterade och expertvaliderade observationer av svensk förekomst av invasiva främmande arter på EU:s förteckning under en tidperiod relevant för rapporteringen 2019. Underlaget är sammanställt av SLU ArtDatabanken och olika observationsdatabaser har använts för olika arter. Observationerna är inrapporterade av både allmänhet och experter och har verifierats av ArtDatabanken. Utöver detta har ingen bearbetning skett. Observationerna gäller för sexårsperioden fram till och med 2018.
Värdetrakter i skogsmark, från skogsstrategi 2020. Strategi för formellt skydd av skog i Jönköpings län. Meddelande nr 2020:4. Länsstyrelsen i Jönköpings län.
Viltolyckskartor för rådjur utgörs av vektor- och rasterdata som presenterar aggregerad viltolycksstatistik med rådjur under den angivna femårsperioden. Materialet levereras i en .gpkg-fil som hjälper vid visualisering och tolkning av materialet. Viltolyckstätheter redovisas i rasterfiler med olika upplösning. Viltolycksfrekvenser redovisas längs huvudvägnätet och inom utpekade områden med höga olyckstal. Frekvens beräknats som antal viltolyckor per km och år under femårsperiod. Materialet bygger på inrapporterade viltolyckor till polis samt jägarrapporter enligt Nationella Viltolycksrådet.
Under en lång tidsperiod har positionering och omhändertagande av trafikskadat vilt hanterats av Polisen och Nationella viltolycksrådets eftersöksjägare. Materialet i denna analys bygger på inrapporterade viltolyckor till polis samt jägarrapporter från Nationella Viltolycksrådet.
GE.Borrhål är framtagen i syfte att uppfylla Inspire dataspecifikation för tema Geologi genom kodning enligt GeoSciML 4.1. GE.Borrhål är en sammanställning från ett antal datamängder vid SGU där uppgifter om borrhål och lagerföljder är samlade. Redovisning av lagerföljder är starkt förenklad. Endast ett jordlager och ett berglager särskiljs där det varit möjligt, olika jordarter eller bergarter i en lagerföljd redovisas alltså inte i denna datamängd.
Datamängden är framställd genom en harmonisering och sammanslagning från ett antal databaser vid SGU där uppgifter om borrhål och lagerföljder är samlade. För närvarande innehäller GE.Borrhål observationer från Brunnar, Jordlagerföljder, Borrhålsdatabasen, Marina sedimentprov, Torvlagerföljder samt Grundvattennätet (grundvattennivåer och Miljöövervakning, grundvattenkemi). Jordlager har slagits samman till ett enda jordlager, liksom berglager har slagits samman till ett enda berglager. Ingen differntiering har alltså gjorts avolika jord- eller berglager.
Områden med särskilda restriktioner, visningstjänst
Tjänsten visar de data hos Naturvårdsverket som omfattas av temat "Förhållanden som motiverar en särskild förvaltning, reglering eller rapportering". Detta är områden för rapportering av luftkvalité, områden känsliga mot övergödning, vattenskyddsområden, naturvårdsavtal områden med förbud mot markavvattning och områden med restriktioner inom skyddade områden.
Länkar som anges nedan är åtkomstpunkter till WMS eller WFS tjänster som kan användas från ett GIS program. Man kan också anropa en tjänst från en vanlig webbläsare genom att lägga till strängen "request=getcapabilities" i slutet. Detta ger inblick i vad tjänsten erbjuder men exponerar inte kartor.
Möteslängd, den maximala längd ett tågfordon kan ha för att inte påverka säkerhet eller fordonsrörelser på intilliggande spår. I aktuellt fall är längden angiven mellan två signaler på en driftplats.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet.
Invasive alien species distribution (Invasive Alien Species Directive)
Olycksfrekvens per väglänk med rådjur - visning i NVDB på karta
Viltolyckskartor - Rådjur - nedladdning i Lastkajen/Viltolyckskartor
Viltolyckskartor - Rådjur_tidigare årsserier - nedladdning i Lastkajen/Viltolyckskartor
Järnvägsdata Möteslängd - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Möteslängd - visning i NJDB på webb