Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Lst I naturvärdeskartering. Anger hur höga naturvärden som finns på en 1m2 yta. Data insamlad med dropvideo och sedan analyserad av konsulter. Insamlad mellan åren 2015-2018.
Dropvideo i transekter på 10 meter och sedan analys av 10 stycken 1m2 ytor längs med transekten. Tillkom 2015-2018. Utfördes av konsult.
Rälsförhöjningar anordnas normalt i cirkulär- och övergångskurvor i spåret så att ytterrälen ligger högre än innerrälen. De syftar till att minska sidokraften som uppstår i kurva. Rätt utformade rälsförhöjningar leder till högre komfort för passagerare, högre hastigheter i kurva och lägre underhållskostnader för spår och fordon. Ökning och minskning av rälsförhöjningen ska ske med hjälp av rälsförhöjningsramper. Rälsförhöjning ingår som ett spårelement i beskrivningen av spårgeometrin och är en del av plangeometrin, som även omfattar cirkulärkurvor, raklinjer och övergångskurvor. Dataprodukten innehåller rälsförhöjningens storlek i geometrielementets start- och slutpunkter (=tangentpunkterna) och anges i millimeter. Rälsförhöjningen anges positiv då ytterrälen är högre än innerrälen och negativ då innerrälen är högre än ytterrälen (s.k. negativ rälsförhöjning). För övergångskurvor är även typ av ramp specificerat. Typ av ramp är rak eller svängd. Rak ramp är den vanligaste typen och används normalt för att ändra rälsförhöjningen genom en övergångskurva av typen klotoid. Svängd ramp används tillsammans med svängda övergångskurvor i befintliga spår men nyanläggs inte. Dataprodukten har sträckutbredning och kopplar till järnvägsnätet med referens mot närmast föregående nod och närmast föregående kilometertavla med avstånd i meter till både start- och slutläget på cirkulärkurvan (=tangentpunkterna) i spårlänkens riktning.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet.
Biogeokemi, regional provtagning (visningstjänst)
Visningstjänsten Biogeokemi, regional provtagning visar provtagningsplatser samt analysresultat för ett urval av grundämnen inom den regionala biogeokemiska undersökningen på Sveriges geologiska undersökning (SGU). Provtagningsplatserna visas indelade efter de analysmetoder som använts på proverna: Totalhalt XRF, Salpetersyralakning AAs och ICP-MS samt Kungsvattenlakning AAs och ICP-MS. Geokemisk kartering vid SGU bedrivs huvudsakligen i syfte att visa den naturliga förekomsten av huvudämnen och spårämnen i vattenväxter samt pH i vatten. Inom regional biogeokemisk kartering provtogs och analyserats bäckvattenväxter, som olika Carex-arter (rötter), Filipendula ulmaria (rötter) och Fontinalis antipyretica (hela växten). Växter samlades från mindre bäckar med en provtäthet av 1 prov per 7 km2. Bäckvattenväxter (rötter) och mossa anses vara provmedier som utan åtskiljning tar upp spårelement och därför avspeglar bäckvattenkemin. Bäckvattenväxter utsätts för både naturlig och antropogen påverkan. På grund av kemiska vittringsprocesser visar metallkoncentrationerna i bäckvatten på den kemiska sammansättningen i omgivande berggrund och jord. Utbytet av metaller mellan vatten och växtrötter är en långsam process som verkar inte påverkas av säsongsvariationer. Man kan uppskatta att biogeokemiska prov visar biotillgängliga metallkoncentrationer i akvatiska växter. Huvud- och spårelement i som analyseras i växtprov kommer ursprungligen från de levande rötterna och bladmossan, samt från minerogent material och järn-manganhydroxider som är associerade med växten. Andra geokemiska källor, till exempel humuspartiklar, anses ha mindre betydelse. Provresultaten visar hur spridningsmönster av olika grundämnen i vattendragen varierar inom landet. Variation beror på såväl det naturliga tillskottet från jordarter och berggrund som på tillskottet från olika föroreningskällor.
Tjänsten togs ursprungligen i drift 2021-11-26.
Arters utbredning, rapportering enligt art- och habitatdirektivet 2019
Species Distribution beskriver förekomsten av arter listade i habitatdirektivet (EEG 92/443 annex 2, 4 och 5). Förekomsten är representerad i ett rutnät om 10 X 10 km och datasetet motsvarar det som rapporteras enligt Artikel 17 i Art- och habitatdirektivet. Datamängder avser rapportering år 2019, observationsperioden är 2013-2018.
Data framställs genom att man antingen bedömer att arten finns i en speciell ruta i ett 10 X 10 km rutskikt över Sverige eller genom att koppla arten till rutorna i skiktet genom s.k. Overlay med de faktiska observationspunkterna.
LST SCB Nationellt Förvaltningsindex 2005-2015, Index 1 Nat normalisering
Nationellt förvaltningsindex med nationell normalisering. Syftar till att på ett översiktligt sätt redovisa förändringstrycket i landskapet sett till rikssnittet. Förändringstrycket som analysen redovisar är för befolkning och bebyggelse. Statistik om antalet boende, antal fastigheter och taxeringsvärde jämförs mellan åren 2005 och 2015 för att se om trycket har ökat eller minskat sett till rikssnittet. Trycket redovisas i fyra olika index. Anledningen till att det finns olika index är för att användaren ska kunna nyttja resultatet i olika geografiska skalor. Detta är index 1, nedan finns en kort förklaring av detta index. För mer detaljerad beskrivning hänvisar vi till bifogad metodbeskrivning Index 1 har 9 klasser och är o-filtrerad. Denna lämpar sig bäst om du som användare ska titta på exempelvis skillnaden mellan orter Analysen gjordes av SCB på beställning av Länsstyrelsen. Vid nyttjande av materialet skall SCB anges som källa. Materialet får ej, varken helt eller delvis vidareförsäljas eller på annat sätt utnyttjas i kommersiella syften.
Skapat av SCB på beställning av Länsstyrelsen
SE.OF Oceanografiska observationer - Havsvattenstånd RW, timvärde
Syfte: Assimilera och validera modeller och analysera extremer. Enhet: cm Egenskaper: Havsvattenståndet relativt respektive års medelvattenstånd. Ett momentant mätvärde per timme. Kvalitetskoder: Grön (G) = Kontrollerade och godkända värden. Gul (Y) = Grovt kontrollerade värden, misstänkta eller aggregerade värden. Orange (O) = Okontrollerade värden Gränser: Både >0 och <0. För mer info se: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/oceanografi/matningar-i-havet/stationslista-vattenstand Årets medelvattenstånd avser en beräknad/teoretisk nivå baserad på observerade årsmedelvärden sedan mätstart: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/oceanografi/vattenstand-i-havet/arets-medelvattenstand
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Havsvattenstånd mäts nu med givare placerade i mätstationer vid kusten. Historiskt utfördes mätningarna först med hjälp av registrerande peglar med pappersdiagram och senare med så kallade potentiometerpeglar kopplade till automatstationer. I dagsläget används tre olika typer av givare anslutna till en automatstation; vinkelgivare kopplade till flottör och lod i en pegelbrunn, bubbelpegel och radarnivågivare. Efter mätningen sker enkla automatiska kontroller av data innan de lagras i databasen. Grova fel rättas till. För just havsvattenstånd görs dessutom noggrannare kontroller samt ifyllning av luckor. Därefter sker ibland rättelser av felaktiga eller misstänkta data vid påpekande från användarna. Kvalitetskontrollerna förbättras och automatiseras successivt.
Plattform för trafikrelaterat metadata som ska följa EU ITS Direktiv. Enligt detta direktiv och åtföljande svensk förordning har Trafikverket skyldighet att tillhandahålla en Nationell AccessPunkt för data (NAP). Trafikverkets accesspunkt kallas Trafficdata.se. I plattformen finns lagrade både Trafikverkets och andra myndigheters och privata aktörers metadata för relevanta datamängder.
ST Riksintresse Rennäringen - Kärnområde
Kärnområden är områden som utgör kraftcentrum inom samebyn. Sådana bör skyddas därför att de har en totalkvalitet som har avgörande betydelse för möjligheterna att varaktigt bedriva renskötsel inom samebyn. Gränserna för riksintresseområden är inte absoluta, utan indikerar att värden eller egenskaper av högt allmänt intresse enligt Hushållningsbestämmelserna i 3 eller 4 kap. miljöbalken finns att ta hänsyn till
MSB har regeringens uppdrag att stödja kommuner och länsstyrelser med översiktliga kartläggningar av markens stabilitet i bebyggda områden där det finns förutsättningar för jordrörelser. Syftet är att identifiera bebyggda områden som översiktligt inte kan klassas som stabila. Karteringen ska utgöra ett stöd i kommunens riskinventering och riskhantering och kan användas som underlag för kommunens översiktplaner. Avsikten är att kommunen själv ska gå vidare och utföra detaljerade utredningar i utpekade områden. Data redovisar • områden som översiktligt identifierats ha tillfredsställande stabilitet. • områden som översiktligt inte kan klassas som tillfredsställande stabilt eller som är otillräckligt utrett. På grund av avsaknad av bebyggelse rekommenderas inte detaljerad utredning. • områden som översiktligt inte kan klassas som tillfredsställande stabilt eller som är otillräckligt utrett och detaljerad utredning rekommenderas. • områden där detaljerad utredning bedöms som speciellt angeläget. • områden som tidigare har klassats som tillfredsställande stabilt eller som har förstärkts men som inte har följt skredkommissionens anvisningar. • områden där översyn av tidigare utredningar och stabiliserande åtgärder bedöms som speciellt angeläget. Dessutom ingår filer som visas kvickleraförekomst, fyllning, stabilitetsåtgärder och stabilitetszoner i datamängden. Kartfiler i digital form finns för karteringar genomförda efter 2001. Karteringen är genomförd inom begränsade områden som är bebyggda och där förutsättningar för skred bedöms finnas. Över tiden kan exempelvis erosion och mänsklig aktivitet påverka förhållandena. Den översiktliga stabilitetskarteringen visar rådande stabilitetsförhållanden vid karteringstillfället. Innehållet i och tillförlitligheten hos de översiktliga stabilitetskarteringarna varierar eftersom metoderna förfinats med åren. MSB gör inte några uppdateringar av materialet utifrån förändrade förhållanden eller genomförda utredningar eller förstärkningar.
Karteringsarbetet av markens stabilitet i finkorniga jordar inom bebyggda områden har pågått sedan 1986. Det är ett riksomfattande arbete som utförs successivt och kommunvis. Från 1986 till 2009 hade Räddningsverket i uppgift att utföra översiktliga stabilitetskarteringar. Då Räddningsverket upphörde 31 december 2008 övergick uppdraget att framställa översiktliga karteringar till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB. Digitala redovisningar av karterade områden har pågått sedan år 2001. Olika konsulter har utförd den digitala redovisningen något olika. Under år 2010-2011 har därför MSB harmoniserat alla karteringar som fanns i digitalt format till ett gemensamt format och sammanfört alla olika karteringar till nationella skikt. Genom att studera jordarter, topografi, närhet till vattendrag och i fält studera grundvattenutströmning i slänter kan marken delas in i stabilitetszoner för karta 1A. För karta 1B genomförs studier av befintliga geotekniska utredningar och nya fältundersökningar. Utifrån stabilitetsberäkningar kan markens stabilitet bedömas och rekommendationer om fortsatta utredningar lämnas. Underlaget till den översiktliga stabilitetskarteringen utgörs av Fastighetskartan, Jordartskarta, kommunala primärkartor, Topografiska kartan, tidigare geotekniska utredningar samt nya fältundersökningar. Insamling görs när respektive kommun har karterats. Kartering har i första hand prioriterats i de kommuner där förutsättningarna för skred är som störst; Västra Götalands län, Värmlands län, Västernorrlands län och Västerbottens län.
SE.ACMF Meteorologiska observationer - Sikt, timvärde
Syfte: Beskriver aktuellt väder och med tiden klimatet. Enhet: Meter Egenskaper: Sikten uppmätt eller manuellt bedömd på stationerna. Vid manuell bedömning är det minsta värdet på sikten som anges, om sikten varierar i olika riktningar. Automatiska mätningar ger ett värde för sikten vid stationen. Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data kvalitetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. De flesta av stationerna övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Datakvaliteten är för SMHI okänd då SMHI varken utför kvalitetskontroll på data eller inspektioner på stationerna. Kvalitetskoder: Grönt = Kontrollerade och godkända värden. Gult = Misstänkta värden, aggregerade värden, grovt kontrollerade arkivdata och okontrollerade realtidsdata (senaste 2 tim). Gränser: >= 0 För mer info se: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/dimma-och-fuktdis/sikt
Vid manuella stationer bedöms sikten med hjälp av avståndet till olika byggnader eller tydliga formationer i terrängen (t ex höjder). Vid automatiska stationer mäts sikten med en optisk givare som kan mäta ljusets spridning. En begränsning med denna mätmetod är att den mäter i en mycket begränsad luftvolym (någon dm3). Det finns ingen separat beskrivning av mätmetoder och mätfrekvenser för sikt men lite allmän information finns på: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/meteorologiska-matningar. I samband med att data lagras till databasen körs automatiska kontroller som sätter en kvalitetskod. Värden som inte godkänns av kontrollerna granskas sedan manuellt. Antingen godkänns eller rättas de, vilket ger en ny kvalitetskod. Rättelser av felaktiga eller misstänkta värden sker även vid påpekande från användarna. Temporal utsträckning I huvudsak komplett sedan 1961. Laddning av äldre historiska data pågår.
Habitat types and species distribution and range (Habitats Directive)
Species distribution (Habitats Directive)
Järnvägsdata Rälsförhöjning - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Rälsförhöjning - visning i NJDB på webb
Statistikmyndigheten SCB - Statistiska centralbyrån
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Samhällsplanering
Geofysiska markmätningar, tyngdkraft interpolerad (översiktlig)
Genom mätningar av tyngdkraften kan man kartlägga variationer i massfördelningen i jordskorpan. Dessa variationer beror på skillnader i berggrundens sammansättning. Geofysiska markmätningar, tyngdkraft interpolerad (översiktlig) innehåller griddata som åskådliggör de variationer som finns i Sveriges tyngdkraftsfält, uttryckt som Bougueranomali. Från punktvisa mätningar av tyngdkraften i hela Sverige har Bougueranomalier (mGal) beräknats i referensfältet RG82. Dessa har sedan griddats med cellstorleken 500m x 500m. Från gridden har koordinatsatta Bougueranomalier extraherats med samma punktavstånd motsvarande griddens cellstorlek till en csv fil.
SGUs sverigetäckande tyngdkraftsgrid visar Sveriges tyngdkraftsfält uttryckt som Bougueranomali (mGal) i referensfältet RG82 och har tagits fram på årsbasis under lång tid. Tyngdkraftsgridden är framtagen genom att interpolera med 500m x 500m cellstorlek mellan punktvisa tyngdkraftsmätningar från vilka Bougueranomalier har beräknats. I områden där det är glest mellan mätpunkterna, t.ex. över fjällområdena och havet, är gridden kraftigt interpolerad. Från tyngdkraftsgridden extraheras Bougueranomlivärden till en kommaseparerad textfil (csv) som innehåller koordinatsatta, interpolerade anomalivärden med 500m x 500m punktavstånd. Kvaliteten för de enskilda mätpunkterna som ligger till grund för tyngdkraftsgridden varierar mycket eftersom SGU har bedrivit tyngdkraftsmätningar sedan 1950-talet och mätinstrumenten med tiden har förbättrats. I takt med att instrumentutvecklingen har gått framåt så har det också blivit möjligt att bestämma både tyngdkraften och positionen mer noggrant. På grund av ojämn geografisk fördelning mellan mätpunkterna varierar kvaliteten i den griddade informationen. I områden där det är glest mellan mätpunkterna, t.ex. över fjällområdena och havet, är gridden kraftigt interpolerad vilket leder till ökad osäkerhet.
Produkten visar strandlinjens läge längs Sydsveriges kust som den tolkats från ortofoton från olika år. Som underlag har använts Lantmäteriets rektifierade historiska ortofoton samt ortofoton från 1939–1940 från Geocentrum, Lunds universitet. De flesta av Lantmäteriets ortofoton är sammansatta av en mosaik av bilder från olika årtal. I de fallen har en uppdelning efter årtal gjorts och bilderna har grupperats i decennier avseende flygår. Bilderna finns från 1970-talet, 1960-talet, 1950-talet och 1939-40 och täcker in större delen av den skånska kusten. Produkten innehåller också en analys av hur strandlinjen förändrats från 1940 till 2010.
Tolkning och digitalisering av strandlinjerna samt analysen av strandlinjens förändring för Skånes kust har gjorts inom SGUs projekt Skånestrand med syftet att belysa strandlinjens ändringar pga. erosion och deposition av sediment längs stränderna. Tolkning och digitalisering av strandlinjerna samt analysen av strandlinjens förändring för Hallands kust har gjorts inom SGUs projekt Halland strand, vilket delfinansierats av Statens geotekniska institut (SGI). Motsvarande tolkning av strandlinjer har inte gjorts för Sölvesborgs kommun, Blekinge. Kvaliteten i tolkningen av strandlinjen varierar mellan olika bilder. Särskilt vid långgrunda stränder med vass och annan vegetation har det varit svårt att säkert avgöra strandens läge. Bilderna från 1939-40 har sämre noggrannhet än de övriga. De har dels sämre skärpa, dels är de inte lika noggrant rektifierade. En förskjutning på upp till 70 m har observerats, vilket delvis har kompenserats för vid tolkningen. Ytterligare en felkälla, särskilt vid långgrunda stränder, är att vattenståndet varierat vid flygfotograferingen.
Ackumulerade uppströmsområden (SVAR2016)
Ett avrinningsområde avgränsas ytterst av en ytvattendelare och omfattar både markytan och ytan av det avgränsade områdets sjöar. All ytavrinning från området har ett gemensamt utlopp vid en given punkt i ett vattendrag. Avrinningsområdet definieras av uppströmsområdet till denna punkt. Produkten, som baseras på version SVAR 2016:8, innehåller 53 538 polygoner som representerar avrinningsområden för alla 53538 delavrinningsområdens utloppspunkter. Polygonerna inom ett huvudavrinningsområde är överlappande. Alla delavrinningsområden uppströms en utloppspunkt är sammanslagna till en polygon så att all avrinning till den utloppspunkten kommer med. Leveransbeskrivning av uppströmsområden: https://opendata-download.smhi.se/svar/SVAR_Basprodukter_2016_8.pdf
Produkten baseras på delavrinningsområden som började skapas 1980. Vattendelare och områden som täckte hela Sverige fanns digitalt lagrat 1991. Det lagret har byggts på och delats upp i flera områden. Vattendelare har uppdaterats vid behov och med hjälp av bättre information om höjd och flödesriktning. Data lagras sedan 2007 i en geodatabas - SVAR (=Svenskt Vattenarkiv) vid SMHI. Under perioden 2007 till 2016 har antalet delavrinningsområden i databasen ökat från drygt 17 000 till mer än 55 000. I SVAR version 2010 fanns det drygt 37 000 polygoner i kartskiktet med delavrinningsområden men då ingick inga andra öar i havet än Gotland, Öland, Orust och Tjörn. Till version 2012_2 inkluderades även mindre öar i havet, vilket innebar att antalet polygoner i kartskiktet ökade till drygt 50000.
Branschens Geotekniska Arkiv (Geosuite borrhål och projektområde)
Inom ramen för projektet "Geoteknisk sektorsportal - nationell datainfrastruktur för tillgång till genomförda geotekniska undersökningar" har datakedjan "borrningar i fält --> Geosuite desktop branschstandardprogram --> GeoSuite SQL Server databas --> WMS" gjorts tillgänglig. Den del som SGI har ansvar för kallas BGA Braschens Geotekniska Arkiv. Här visas till GeoSuite SQL Server databas uppladdade Geosuite borrhål och projektområden. [Geoteknik]
Historiska strandlinjer (visningstjänst)
Visningstjänsten Historiska strandlinjer visar strandlinjens läge längs Skånes kust som den tolkats från ortofoton från olika år. Som underlag har använts Lantmäteriets rektifierade historiska ortofoton samt ortofoton från 1939–1940 från Geocentrum, Lunds universitet. De flesta av Lantmäteriets ortofoton är sammansatta av en mosaik av bilder från olika årtal. I de fallen har en uppdelning efter årtal gjorts och bilderna har grupperats i decennier avseende flygår. Bilderna finns från 1970-talet, 1960-talet, 1950-talet och 1939-40 och täcker in större delen av den skånska kusten. Tjänsten innehåller också en analys av hur strandlinjen förändrats från 1940 till 2010.
Tjänsten skapades ursprungligen hösten 2016 och presenterar datamängden Historiska strandlinjer.
Dataprodukten består av företeelser av typen FPV godstransporter som tillhör produktgruppen STVDB samt produktundergruppen Administrativa företeelsetyper i STVDB. Beskriver vägar som är viktiga för godstransporter inom det funktionellt prioriterade vägnätet. Trafikverket har tagit initiativ till att peka ut vilka vägar som är viktigast för godstransporter ur ett nationellt och regionalt perspektiv. Detta gör vi i samråd med i första hand länsplaneupprättarna. Dataprodukten ingår i funktionellt prioriterat vägnät (FPV) och kommer att vara ett planeringsunderlag för: - längs med vilka vägar det är viktigt att värna/utveckla tillgängligheten för godstransporter - var åtgärder utifrån fyrstegprincipen bör prioriteras - bedömning av tillgänglighet i samhällsplaneringen och vid andra planeringssituationer Dataprodukten ska underlätta arbetet med att tydliggöra vilket förhållningssätt vi har för att kunna värna och utveckla tillgängligheten ”längs med” vägarna för långväga godstransporter. Med detta underlag kan vi undvika åtgärder som påverkar tillgänglighet längs med vägarna negativt ur ett nationellt och regionalt perspektiv och ta bättre ansvar för förvaltningen av gjorda investeringar. Det hjälper oss även att prioritera utveckling där vi får ut bäst nytta.
Initial insamling har skett genom att planerare på respektive Trafikverksregion tillsammans med länsplaneupprättare för respektive län i dialog har identifierat och pekat ut de vägsträckor som anses vara funktionellt viktiga för tillgänglighet nationellt och regionalt. Dessa vägsträckor har sedan lagts in i ett GIS-system på Trafikverket så att kartor med föreslaget vägnät kan presenteras på kartor i PDF-format. Kartorna har sedan använt i fortsatta diskussioner mellan berörda parter samt justerats löpande i GIS-systemet. När man är överens och respektive Trafikverks regionchef tar beslut läses s.k. SHAPE-filer ut från GIS-systemet och läses in i STVDB. Underlag för ajourhållning fångas av regional planerare tillsammans med länsplaneupprättare. Ansvarig regionchef tar beslut om förändringar. Därefter uppdaterar regional planerare berörda företeelser via verktyget NVDB på webb. Dataleverantörer: - Regionalt ansvariga inom verksamhetsområde Planering.
FPV godstransporter - nedladdning i Lastkajen
FPV godstransporter - visning i NVDB på karta
FPV godstransporter - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data