Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
SE.OF Oceanografisk prognosmodell, HIROMB BS01 - Historiska analysdata
BESKRIVNING Datamängden innehåller historiska analysdata från prognosmodellen HIROMB. Det innebär att endast data för första tidssteget har valts ut för respektive tidpunkt. Prognosdata ingår inte. HIROMB BS01 är en oceanografisk prognosmodell som beskriver tillståndet i havet för ett antal fysikaliska parametrar. Var 6:e timme körs en 60-timmars prognos som bygger på dataassimilation av tillgängliga observationer. Som indata används meteorologiska prognosmodellen HIRLAM (C11) och floddata från HBV-modellen. Prognos görs för bl.a. temperatur, salthalt, strömmar, vattenstånd och is. Området som täcks av HIROMB BS01 är hela Östersjön och Sveriges västkust (Kattegatt och Skagerrak). Den västliga gränsen går strax väster om Jyllands nordspets. KOORDINATER Koordinaterna för området ges av hörnen: sydvästra 53.7N, 9.38 E nordvästra 65.9N, 9.38 E nordöstra 65.9N, 30.23 E sydöstra 53.7N, 39.23 E Gridrutorna är 1 nautisk mil (ca 2*2 km) ANVÄNDNING På SMHI används data från HIROMB till vattenståndsvarningar, isprognoser, utredningar för byggnationer till havs och försäkringsärenden. HIROMB-data används även som indata till oljespillsmodellering i SeatrackWeb. Externa användare använder HIROMB som indata till egna oceanografiska modeller via det internationella HIROMB-samarbetet. Försvaret, Räddningsverket, vädertjänsterna i Storbritannien, Danmark och Norge samt några kommuner och kärnkraftverk använder HIROMB-data. FORMAT Data levereras i GRIB-format. Information som underlättar användningen finns på: https://www.smhi.se/data/temperatur-och-vind/temperatur/historisk-data-i-grib-format/sa-fungerar-grib-format
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Modellen simulerar de fysikaliska lagarna i havet med hjälp av rörelseekvationer och termodynamiska lagar. Liksom i den meteorologiska prognosmodellen stegar man modellen framåt i tiden med små tidssteg och simulerar tillståndet och processerna i gridrutor i 3 dimensioner. Luftrycket påverkar havsytan och får den att sjunka vid högt tryck och stiga vid lågt tryck. Tidvattnet påverkar vattenståndet på västkusten. Luftens temperatur påverkar ytans temperatur och vinden blandar om den översta delen av havet m.h.a. turbulens. Vindar påverkar även vattenståndet genom s.k. vindstuvning. Avrinning från floder lägger sig ovanpå havsvattnet och blandas ned m.h.a. vinden och gör havsvattnet mindre salt. Vid stormiga tillfällen trycks ibland stora mängder högsalint havsvatten in genom Öresund och bältsunden in i Östersjön. På vintern simulerar modellen istillväxt, isdrift och isavsmältning.
Biogeografiska regioner: Myrtypsregioner
Myrtypsregionerna beskriver utbredningen av dominerande myrtyper i Sverige. De fyra regionerna som togs fram i samband med våtmarksinventeringen (VMI) är: palsmyr-region, aapamyr-region (med underregioner), högmosse-region, tallmosse-strandvåtmarks-region. Kartan visar också den ungefärliga utbredning av typen fjällmyr, som inte omfattades i VMI-inventeringen. Regionerna är baserade på myrarnas nuvarande utbredning enligt VMI och hänsyn har inte tagits till att mänsklig aktivitet till viss del kan ha påverkat myrarnas utbredning. Det skall också understrykas att gränserna inte är absoluta utan bör ses som övergångszoner från en region till en annan, vilket i praktiken gör det svårt att dra en absolut knivskarp gräns. De svenska myrregionsgränserna stämmer väl med gränsdragningarna som gjorts våra grannländer. Indelningen i myrregioner skiljer sig ganska mycket från indelningen i naturgeografiska regioner och även en hel del ifrån indelningen i vegetationszoner. Detta visar att grunderna för indelningen i naturgeografiska regioner och vegetationszoner inte helt samstämmer med vad som påverkar myrarnas förekomst i landet. Vissa huvuddrag i gränsdragningarna är trots allt likartade, speciellt gränsen mellan boreal och boreo-nemoral zon stämmer ungefärligen med gränsen mellan aapamyr-region och högmosse-region. Vid en framtida förvaltning av myrar kan man tänka sig att istället för att ha naturgeografiska regioner som bas använda denna nya indelning i myrregioner.
Denna myrregionindelning bygger på arbetet med våtmarksinventeringen i Sverige och beskrivs i rapporten ”Våtmarksinventeringen – resultat från 25 års inventeringar Nationell slutrapport för våtmarksinventeringen (VMI) i Sverige”. Eftersom olika myrtyper har olika regionalitet, kan man utifrån dessa skapa olika myrregioner, dels baserat på dominerande våtmarkstyp och dels baserat på vissa myrtypers förekomst och storlek över landet. Huvudsakligen har ett Fennoskandiskt perspektiv använts när indelningen i fyra regioner nedan fjällkedjan gjordes. De fyra regionerna är: palsmyr-region, aapamyr-region, högmosse-region, tallmosse-strandvåtmarks-region. Regionerna är baserade på myrarnas nuvarande utbredning enligt VMI och hänsyn har inte tagits till att mänsklig aktivitet till viss del kan ha påverkat myrarnas utbredning. Det skall också understrykas att gränserna inte är absoluta utan bör ses som övergångszoner från en region till en annan, vilket i praktiken gör det svårt att dra en absolut knivskarp gräns. De svenska myrregionsgränserna stämmer väl med gränsdragningarna som gjorts våra grannländer. Indelningen i myrregioner skiljer sig ganska mycket från indelningen i naturgeografiska regioner och även en hel del ifrån indelningen i vegetationszoner. Detta visar att grunderna för indelningen i naturgeografiska regioner och vegetationszoner, inte helt samstämmer med vad som påverkar myrarnas förekomst i landet. Vissa huvuddrag i gränsdragningarna är trots allt likartade, speciellt gränsen mellan boreal och boreo-nemoral zon stämmer ungefärligen med gränsen mellan aapamyr-region och högmosse-region. Vid en framtida förvaltning av myrar kan man tänka sig att istället för att ha naturgeografiska regioner som bas använda denna nya indelning i myrregioner.
Dataprodukten Trafiknätsdata för blåljusverksamheten består av företeelser och attribut i urval från Trafikverkets öppna databas för väg och järnväg. Urvalet har utgått ifrån en lista för gemensamma specificerade data för blåljusaktörerna framtagen av Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap (MSB). Denna har bearbetats vidare utifrån t.ex. tillgång på efterfrågad information, inkomna synpunkter etc. Informationen från Trafikverket syftar till att beskriva trafiknätet som blåljusaktörer gemensamt kan nyttja. För att blåljusaktörer effektivt ska utföra samordnade insatser krävs att alla inblandade enheter har ett gemensamt underlag. Ett gemensamt underlag förutsätter att aktörerna har en gemensam bakgrundskarta, verksamhetsspecifik information och händelsespecifik information. Med detta underlag skapas förutsättningar för en gemensam lägesbild för blåljusaktörer. Denna dataprodukt består av företeelser och attribut i urval från Trafikverkets databaser för svenska vägar och järnvägar.
Dataprodukten ajourhålls genom en bearbetning av ett antal redan existerande dataprodukter. De dataprodukter som ligger till grund för rubricerad dataprodukt ajourhålls i NVDB teknisk lösning. NVDB teknisk lösning är det system där såväl referensnät för väg som nationella och statliga dataprodukter kopplade till referensnätet ajourhålls. Den nationella vägdatabasen (NVDB) omfattas av denna hantering. Detta gäller för alla dataprodukter som används vid bearbetningen utom länsindelningen som hämtas från Lantmäteriet.
Hydrologiska observationer - Vattenföring dygnsvärde realtid
BESKRIVNING Datamängden innehåller observerad vattenföring, dygnsvärden, från alla stationer inom SMHIs grundnät för de senaste 30 dagarna. Dygnsvärdet är ett medelvärde över perioden 06:00 till 06:00. Observationsdata har hämtats från SMHIs observationsdatabas. Nya filer skapas 5 ggr/d. Data för innevarande dygn fylls på successivt. Parametrar som ingår i filen är: q: Observerad vattenföring, enhet m³/s Som identitet i datamängden har stationens stationsnummer använts. LEVERANS I denna tjänst kan du ladda ned filer med realtidsdata via web-tjänst mot leveransavgift. Filerna ska sparas innan vidare användning. Skicka mail till kundtjanst@smhi.se för beställning. GEOGRAFISK INFORMATION För stationernas namn och geografiska plats, se kopplingstabellen (csv) som nås via nedladdningstjänsten. Där finns även en readme-fil som beskriver hur filerna ska användas. ANVÄNDNING På SMHI används hydrologisk observationsdata för den hydrologiska varningstjänsten, prognoser, klimatstudier samt för scenarier för infrastruktur, näringstransporter och översvämningskartering m m. FORMAT Data levereras i NetCDF4-format som delvis följer CF conventions CF-1.6 för punktdata. Beskrivning av konventionen finns på https://cf-pcmdi.llnl.gov/documents/cf-conventions/1.6/cf-conventions.html
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Vattenföring beräknas från vattenstånd. Vattenståndet mäts vid en mätstation som kallas pegel. Sambandet mellan vattenstånd och vattenföring kallas avbördningssamband. De första observationerna för vattenföring är från 1800-talet. Först läste en observatör av vattenståndet på en pegelskala (ungefär en stor tumstock) och rapporter skickades in till SMHI en gång i månaden. För ca 100 år sedan började man använda registerande skrivare, sk vattenståndsdiagram. Först under 1950-talet blev diagram vanligare och de manuella avläsningarna började avveckals. Diagrammen skickades in till SMHI en gång i veckan/månaden. Under 1980 började automater och loggar att användas, dessa skickar data till SMHI dagligen automatiskt. Idag används både diagram och automater. SMHI får också in data från externa leverantörer. Data granskas med hjälp av jämförelser med andra stationer samt kontroll mot nederbörd och temperatur. Därefter sätts kvalitetskoder.
Grundvatten, klimatindikatorer, beräknade, SGU-HYPE, områden
Produkten innehåller beräknade klimatindikatorer för grundvatten. En klimatindikator är ett aggregerat värde som beskriver en parameter eller förändring av en parameter som följts under lång tid. Underlag för produktens klimatindikatorer är modellresultat beräknade för områden som motsvarar 4x4 km beräkningsrutor inom rikets gränser. Varje område har ett unikt ID. Klimatindikatorer beräknas dels för historiska tidsperioder, dels för framtida tidsperioder utifrån olika klimatscenarier. För mer information om hur data tagits fram och hur data kan tolkas, se rapport RR 2025:01.
Data kommer ursprungligen från beräkningar med beräkningsmodellen SGU-HYPE vilket är en utveckling av SMHI:s vattenbalansmodell HYPE. SGU-HYPE är modifierad för att bättre beskriva grundvattnets nivåvariationer och är kalibrerad mot SGU:s nationella nätverk av observationsplatser för grundvattennivå. För historiska klimatindikatorer drivs modellen av SMHI:s beräknade meteorologiska data, medan den för framtida klimatindikatorer drivs av globala klimatmodeller som skalats ned lokalt. Klimatindikatorer beräknas för olika tidsperioder, så kallade normalperioder, och för framtida klimatindikatorer även för olika klimatscenarier. Klimatindikatorer beräknas för tre parametrar: fyllnadsgrad, potentiell grundvattenbildning och grundvattentorka. Fyllnadsgrad används för att beskriva grundvattennivån i förhållande till andra nivåer för samma plats. Potentiell grundvattenbildning är beräknad grundvattenbildning för ett generaliserat och idealiserat område i ett permanent inströmningsområde. Grundvattentorka motsvarar en period då den totala potentiella grundvattenbildning under de senaste 30 dygnen varit mindre än 10 mm och slutar när de senaste 30 dygnens totala potentiella grundvattenbildningen blir lika med eller är större än 10 mm. För framtida klimatindikatorer beräknas alltid förändring med avseende på referensperioden 1971–2000. För små magasin tillhandahålls klimatindikatorer för fyllnadsgrad, potentiell grundvattenbildning och grundvattentorka. För stora magasin tillhandahålls endast fyllnadsgrad. Klimatindikatorer för små magasin simuleras över hela landet i samtliga områden, medan klimatindikatorer för stora magasin endast återfinns i områden för stora magasin (se SGU:s kartvisare för beräknade nivåer, <https://www.sgu.se/grundvatten/grundvattennivaer/berakningsmodell/>). För mer information om hur klimatindikatorer beräknats och hur resultat kan tolkas, se rapport RR 2025:01.
Hägnad, finns i flera olika utföranden för att förhindra spårspring, inhägnad av betesmark eller av andra säkerhetsskäl.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet.
Administrativa företeelser - Statliga vägdata
Uppgifter för det statliga vägnätet som ajourhålls av Trafikverket: - Driftområde - Huvudväg för godstransport - NRL-nät - Pendling- och serviceväg - Vägunderhållsklass - Vägkategori - Vägtyp
Data har initialt laddats från äldre databaser eller initial inventering. Underlag för ajourhållning fångas hos Trafikverkets verksamhet för underhåll av statliga vägar eller investeringsverksamhet för nya statliga vägar. Information om tillkomst lagras på objektsnivå. Krav på datakvalitet varierar med typ av vägnät och delas upp i kvalitetskravklasser. Ett exempel på detta är att kraven är högre för motorvägar än för skogsbilvägar. Kvalitetskravklasserna beskrivs jämte kraven i dataproduktspecifikationerna för NVDB.
Oceans > Ocean Temperature > Water Temperature
Oceans > Ocean Waves > Wave Speed/direction
Hydrosphere > Ground Water > Discharge/flow
Trafiknätsdata för blåljusverksamhet - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Hägnad - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Hägnad - visning i NJDB på webb