Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
Avser en konstruktion som underlättar för medelstora och större däggdjur att hoppa ut från vägområdet, företrädesvis över viltstängsel. Syftet med dataprodukten är att visa var på vägnätet dessa viltuthopp finns samt för underhåll av konstruktionen.
Initial insamling kommer att ske via kontaktpersoner främst inom Investering. Underlag för ajourhållning fångas hos dataleverantörerna och levereras till Trafikverkets enhet för Väg- och järnvägsdata för registrering enligt uppgjorda avtal och processer.
SE.ACMF Meteorologiska observationer - Sikt, timvärde
Syfte: Beskriver aktuellt väder och med tiden klimatet. Enhet: Meter Egenskaper: Sikten uppmätt eller manuellt bedömd på stationerna. Vid manuell bedömning är det minsta värdet på sikten som anges, om sikten varierar i olika riktningar. Automatiska mätningar ger ett värde för sikten vid stationen. Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data kvalitetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. De flesta av stationerna övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Datakvaliteten är för SMHI okänd då SMHI varken utför kvalitetskontroll på data eller inspektioner på stationerna. Kvalitetskoder: Grönt = Kontrollerade och godkända värden. Gult = Misstänkta värden, aggregerade värden, grovt kontrollerade arkivdata och okontrollerade realtidsdata (senaste 2 tim). Gränser: >= 0 För mer info se: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/dimma-och-fuktdis/sikt
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Vid manuella stationer bedöms sikten med hjälp av avståndet till olika byggnader eller tydliga formationer i terrängen (t ex höjder). Vid automatiska stationer mäts sikten med en optisk givare som kan mäta ljusets spridning. En begränsning med denna mätmetod är att den mäter i en mycket begränsad luftvolym (någon dm3). Det finns ingen separat beskrivning av mätmetoder och mätfrekvenser för sikt men lite allmän information finns på: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/meteorologiska-matningar. I samband med att data lagras till databasen körs automatiska kontroller som sätter en kvalitetskod. Värden som inte godkänns av kontrollerna granskas sedan manuellt. Antingen godkänns eller rättas de, vilket ger en ny kvalitetskod. Rättelser av felaktiga eller misstänkta värden sker även vid påpekande från användarna. Temporal utsträckning I huvudsak komplett sedan 1961. Laddning av äldre historiska data pågår.
Rikkärren är en ovanlig naturtyp med mycket höga naturvärden. Rikkärr är kalkrika myrar som även är rika på arter, de är dock inte näringsrika utan snarare relativt näringsfattiga. Detta underlag är resultat från en inventering för att hitta rikkärr 2007-2008. Inventeringen är inte heltäckande, ytterligare rikkärr kan förekomma i länet. Inventeringen finns beskriven i rapport i meddelandeserien 2008:20. Resultat av rikkärrsinventering i Halland 2007-2008. Ytterligare rikkärr har lagts till efter inventeringen. Se fält BESKR.
Hydrologiska observationer - Vattenföring timvärde realtid
BESKRIVNING Datamängden innehåller observerad vattenföring, timvärden, från alla stationer inom SMHIs grundnät för de senaste 30 dagarna. Observationsdata har hämtats från SMHIs hydrologiska observationsdatabas. Nya filer skapas 5 ggr/d. Data för innevarande dygn fylls på successivt. Parametrar som ingår i filen är: q - Observerad vattenföring, enhet m3/s Som identitet i datamängden har stationens stationsnummer använts. LEVERANS I denna tjänst kan du ladda ned filer med realtidsdata via web-tjänst mot leveransavgift. Filerna ska sparas innan vidare användning. Skicka mail till kundtjanst@smhi.se för beställning. GEOGRAFISK INFORMATION För stationernas namn och geografiska plats, se kopplingstabellen (csv) som nås via nedladdningstjänsten. Där finns även en readme-fil som beskriver hur filerna ska användas. ANVÄNDNING På SMHI används hydrologisk observationsdata för den hydrologiska varningstjänsten, prognoser, klimatstudier samt för scenarier för infrastruktur, näringstransporter och översvämningskartering m m. FORMAT Data levereras i NetCDF4-format som delvis följer CF conventions CF-1.6 för punktdata. Beskrivning av konventionen finns på https://cf-pcmdi.llnl.gov/documents/cf-conventions/1.6/cf-conventions.html
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Vattenföring beräknas från vattenstånd. Vattenståndet mäts vid en mätstation som kallas pegel. Sambandet mellan vattenstånd och vattenföring kallas avbördningssamband. De första observationerna för vattenföring är från 1800-talet. Först läste en observatör av vattenståndet på en pegelskala (ungefär en stor tumstock) och rapporter skickades in till SMHI en gång i månaden. För ca 100 år sedan började man använda registerande skrivare, sk vattenståndsdiagram. Först under 1950-talet blev diagram vanligare och de manuella avläsningarna började avveckals. Diagrammen skickades in till SMHI en gång i veckan/månaden. Under 1980 började automater och loggar att användas, dessa skickar data till SMHI dagligen automatiskt. Idag används både diagram och automater. SMHI får också in data från externa leverantörer. Data granskas med hjälp av jämförelser med andra stationer samt kontroll mot nederbörd och temperatur. Därefter sätts kvalitetskoder.
SE.OF Oceanografiska observationer - Strömriktning
Syfte: Observera strömmar i havet och förbättra havscirkulationsmodeller. Assimilera och validera modeller som används inom SMHI:s verksamhet t.ex. havscirkulationsmodellen NEMO-Nordic. Enhet: Grader Egenskaper: Mått på vattnets riktning från havsbojar. En gång per timme. Vissa stationer levererar data från flera nivåer under havsytan. Noll grader avser att vattnet strömmar mot norr, 90 grader mot öst o s v. Mätdjupet 0 meter representerar ytström. Kvalitetskoder: Grön (G) = Kontrollerade och godkända värden. Gul (Y) = Grovt kontrollerade värden, misstänkta eller aggregerade värden. Orange (O) = Okontrollerade värden Gränser: 0-360 grader För mer info se: https://www.smhi.se/publikationer-fran-smhi/sok-publikationer/2011-09-12-strommar-i-svenska-hav
Strömriktning mäts nu med givare monterade på bojar i havet. Historiskt utfördes mätningarna vid manuella stationer, vid kusten och i fyrkasuner. Då uppskattades ytström optiskt eller genom in situ mätningar m h a olika handinstrument, t.ex. ett strömkort. I dagsläget används olika typer av enpunktsströmmätare och acoustic doppler current profiler, ADCP-mätare. Efter mätningen sker enkla automatiska kontroller av data innan de lagras i databasen. Grova fel rättas till. Därefter sker ibland rättelser av felaktiga eller misstänkta data vid påpekande från användarna. Kvalitetskontrollerna förbättras och automatiseras successivt.
Lst I naturvärdeskartering. Anger hur höga naturvärden som finns på en 1m2 yta. Data insamlad med dropvideo och sedan analyserad av konsulter. Insamlad mellan åren 2015-2018.
Dropvideo i transekter på 10 meter och sedan analys av 10 stycken 1m2 ytor längs med transekten. Tillkom 2015-2018. Utfördes av konsult.
En järnvägsbro är en bro som belastas av tågen. Järnvägsbron är en del av järnvägsnätet. Produkten ska innehålla allmänna uppgifter om alla järnvägsbroar som ingår i Det statliga järnvägsnätet (indelningstyp Trafikverkets spåranläggning) även om inte Trafikverket förvaltar dem. För att kunna söka ut om man planskilt kan passera järnvägen finns attributet ”Typ av planskildhet” som t.ex. kan ha värden för att visa planskildhet för GC-trafik och planskildhet för motordrivna fordon. Ett attribut är Kombinerad jvg/vägbro. Med det menas en bro där väg och järnväg delar på farbanan. Dataprodukten har sträckutbredning och kopplar till järnvägsnätet med referens mot närmast föregående nod och närmast föregående kilometertavla med avstånd i meter till både start- och slutläget på sträckan i spårlänkens riktning. Undantag: De broar som Trafikverket äger och ska förvalta men som ligger vid en nedlagd eller flyttad bana. Dessa broar saknar läge eftersom det inte finns något järnvägsnät att koppla till.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet. Dataprodukten ingår i NJDB – nationell järnvägsdatabas.
SE.ACMF Meteorologiska observationer - Lufttemperatur, maxvärde 1 dygn
Syfte: Beskriver aktuellt väder och med tiden klimatet Enhet: °C Egenskaper: Maxvärde av lufttemperatur gällande 24 timmar, lagrat 18 UTC. De flesta stationer mäter värden 2 gånger per dygn (06 UTC och 18 UTC) som då gäller 12 timmar och av dessa väljs det högsta värdet för att få fram dygnsvärden. Kvalitetskoden blir i så fall gul. Mäts endast dygnsvärden blir kvalitetskoden grön. Nätinformation: - SMHIs stationsnät: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Data kvalitetskontrolleras vilket innebär att felaktiga data korrigeras och att databortfall kompletteras utifrån expertbedömning där det är möjligt. De flesta av stationerna övervakas, inspekteras och underhålls löpande av SMHI. - Övriga stationer: Data samlas in och lagras i SMHIs databaser. Datakvaliteten är för SMHI okänd då SMHI varken utför kvalitetskontroll på data eller inspektioner på stationerna. Kvalitetskoder: Gult = Aggregerade värden Gränser: -60 till +40 °C För mer info se: https://www.smhi.se/data/meteorologi/temperatur
Temperaturen mäts automatiskt med Pt100 resistanstermometrar, se https://www.pentronic.se. Före 1995 utfördes nästan alla mätningar manuellt med kvicksilver- eller sprittermometer. Automatiska mätningar görs varje timme medan manuella mätningar genomfördes med olika frekvens vid olika stationer. Tre gånger per dygn eller var tredje timme var vanligast. Ett mindre antal manuella stationer mätte varje timme. Beskrivningar av mätmetoder och mätfrekvenser finns på https://www.smhi.se/kunskapsbanken/meteorologi/hur-mats-lufttemperatur-1.3839 I samband med att data lagras till databasen körs automatiska kontroller som sätter en kvalitetskod. Värden som inte godkänns av kontrollerna granskas sedan manuellt. Antingen godkänns eller rättas de, vilket ger en ny kvalitetskod. Rättelser av felaktiga eller misstänkta värden sker även vid påpekande från användarna. Temporal utsträckning: I huvudsak komplett sedan 1961. Laddning av äldre historiska data pågår löpande.
Aktuella utsläppsdata från stora förbränningsanläggningar, IED-direktivet (2010/75/EU)
Aktuella utsläppsdata från stora förbränningsanläggningar, rapportering 2021 (IED-direktivet 2010/75/EU). Gäller data från år 2020. Från och med 2020 rapporterar medlemsstaterna aktuella utsläppsdata för Large Combustion Plants årligen integrerat med utsläppsdata (Industrial Emissions Directive) (European pollutant and Transfer Register), via den integrerade LCP- och E-PRTR-rapporteringen. De aktuella utsläppen kopplas via ett identifikationsnummer till respektive anläggning som rapporteras till EU Registry on Industrial sites.
Källor dokumenterade vid rikkärrsinventering 2022-2023, med kommentar och strukturnamn.
Åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper. Åtgärdsprogram för rikkärr.
Hydrosphere > Ground Water > Discharge/flow
Oceans > Ocean Waves > Wave Speed/direction
Atmosphere > Atmospheric Temperature > Air Temperature
Industrial sites - EU Registry (Industrial Emissions Directive)
Large combustion plants (Industrial Emissions Directive)
Viltuthopp - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data
Järnvägsdata Järnvägsbro - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Järnvägsbro - nedladdning i Lastkajen/Järnvägsnät med grundegenskaper
Järnvägsdata Järnvägsbro - visning i NJDB på webb
LstN Enheten för naturvård och miljöövervakning
Minsta djup (grundast) i Sjöfartsverkets djupdatabas inom varje ruta i ett regelbundet rutnät med 100 m upplösning. Djupets faktiska position bibehålls. Djup genereras endast i rutor med minst ett mätt värde. Datamängden innehåller ingen information om datakvalitet.
Restriktioner enl. Offentlighets- och sekretesslag (2009:400)., Spridning av data kräver tillstånd enligt Lag (SFS 1993:1742) om skydd för landskapsinformation., Avtal för användning krävs. Avgift för användning tas ut.
Sjöfartsverkets djupdatabas, som varit i drift sedan 2002, innehåller sjömätningsdata insamlat med allt från mekaniska handlod till moderna digitala metoder. I områden där det inte finns moderna mätningar lagras data som digitaliseras från äldre analoga kartor. De äldsta av dessa är från 1800-talets mitt. Inom vissa områden saknas djupinformation helt. Databasen fylls kontinuerligt på och uppdateras med nyinsamlad information. Denna stora variation av insamlingsmetoder och ålder på data innebär att databasen inte är homogen vad gäller kvalitet och datatäthet. Parallellt med den totala djupdatamängden innehåller djupdatabasen även 9 lager med en reducerad djupdatamängd; min-, max- och medeldjup tas fram inom varje ruta i ett rutnät med kvadratiska 20, 100 och 500 m rutor. För min- och maxdjup behålls de mätta djupens faktiska position och för medeldjup blir positionen mitt i varje ruta. Alla reducerade lager uppdateras automatiskt vid varje uppdatering av djupdatabasen.
SO.Markgeokemi, Geokemisk atlas över Sverige
SO.Markgeokemi, Geokemisk atlas över Sverige innehåller information om olika grundämnen i morän i Sverige och motsvarar innehållet i SGUs öppna data produkt Markgeokemi, analysdata från geokemisk atlas. Informationen är dock transformerad för att harmonisera med Inspire dataspecifikationen för tema Markens jordmåner och jordarter och tillhandhålls i GML-format. Provtagning har skett i första hand i anslutning till befintligt vägnät. Partiell lakning har gjorts med kungsvatten, den lösta delen av provet har analyserats med masspektrometer, ICP-MS.
Morän från sparade provrester från tidigare karteringsaktiviteter vid SGU, tillsammans med nya moränprov från tidigare inte undersökta områden, har använts för detta dataset (geokemisk atlas). Ett provtagningsnät för hela landet definierades med 12,5 km mellan provlokalerna vilket gett en provtäthet av 1 prov per 150 km2. Proven är tagna (grävda med spade) från C-horisonten på ett djup av ungefär 0,8 m där moränen vanligen inte har störts av vittring. Sandig morän dominerar, speciellt i områden ovanför högsta kustlinjen, men kan variera från lerig till grusig. Ungefär 0,8 kg prov frys- eller vakuumtorkades och siktades till finfraktionen <63 μm med nylonsikt. Provuppsättningen utgjordes av 2 578 moränprov och ytterligare 153 standardprov för analys och kvalitetskontroll. Alla analyser genomgår en kvalitetskontroll. Dessutom analyseras kontrollprov (dolda) parallellt med de ordinarie analyserna samt att analysordningen av proverna randomiseras. Moränproven analyserades på ALS Scandinavia AB i Luleå. Två gram prov blandades med 20 ml kungsvattenlösning och analyserades med induktivt kopplad plasmasektorfältsmasspektrometer (ICP-SFMS). Metoden hos ALS är optimerad för att ge data för grundämnen med ett brett koncentrationsintervall. För att klara av detta är detektionsgränserna i regel höga. För ett antal grundämnen som vanligtvis förekommer i låga halter i morän (Ag, Au, Pd, Rh och Te) hamnar merparten av resultaten under detektionsgränsen. Därför har en separat analys av Ag, Au, Rh och Te gjorts på det geokemiska laboratoriet vid SGU med en metod som är optimerad för grundämnen med låga koncentrationer. SGU-metoden liknar ALS-metoden men använder 5 g prov i 20 ml kungsvatten. Lösningen innehåller därför högre nivåer av element som förekommer i låga halter vilket ger en noggrann bestämning av grundämnen ned till miljarddelar (ppb) i provet. Prover analyserades även med avseende på pH. Fyra gram torkat moränprov av fraktionen <63 μm blandades med 20 ml avjoniserat vatten (MilliQ®), och efter 48 timmar mättes pH med en elektrod av märket Radiometer CDM83 i ett system av typen MeterLab® pHM240 på SGU. pH har mätts sedan 1983 men inte för varje moränprov under de första tio åren. Ett provtagningsnät för datasetet (geokemisk atlas) kunde ändå konstrueras med ungefär samma avstånd mellan lokalerna som i datasetet för de kemiska analyserna. 2 614 prov analyserades med avseende på pH.