Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
LST Riksintresse Skyddade Vattendrag MB4kap1,6
Detta kartlager visar Länsstyrelsernas tolkning av de områden som riksdagen beslutat är av riksintresse för skyddade vattendrag enligt 4 kap. 6 § miljöbalken. Denna bestämmelse har sitt ursprung i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Då riksdagen fattade beslut om riksintresset fanns den geografiska avgränsningen enbart beskriven i text med ortsnamn och/eller andra geografiskt fasta punkter, samt en grov illustration i förarbetena (prop. 1985/86:3). Länsstyrelserna har senare gjort en mer preciserad tolkning av den geografiska avgränsningen i samråd med berörda kommuner. Observera att detta gis-skikt endast är en indikativ tolkning av gränserna. För aktuell avgränsning se gällande översiktsplan. Det är i den kommunala översiktsplaneringen som innebörden av de geografiska riksintressebestämmelserna i 4 kap miljöbalken kan konkretiseras. För mer information om bakgrunden till riksintressebestämmelserna, se Boverkets vägledning i PBL kunskapsbanken.
Riksintressen för totalförsvarets militära del
Totalförsvaret består av två delar – en militär respektive en civil del. Försvarsmakten redovisar områden av riksintresse samt av betydelse för totalförsvarets militära del. Områdenas gränser redovisas utifrån tillgängliga fastighetsuppgifter från Fortifikationsverket. Försvarsmakten är enligt förordningen (1988:896) om hushållning med mark- och vattenresurser m.m. sektorsmyndighet avseende redovisning av områden som av myndigheten bedöms vara av riksintresse för totalförsvarets militära del. I begreppet militär del ingår också civila myndigheter så som FOI, FRA och FMV vilkas intressen Försvarsmakten företräder. Redovisningen av riksintressen omfattar anläggningar med påverkansområden som Försvarsmakten bedömer har betydelse ur planhänseende. Mer information återfinns på Försvarsmaktens webbplats: https://www.forsvarsmakten.se/regler-och-tillstand/tilstand-och-allmanna-handlingar/riksintressen/
Tillkommit genom Försvarsmaktens försorg
Markhöjdmodell Nedladdning, grid 50+ innehåller höjdvärden på marken i ett grid (rutnät) med 50 meters mellanrum. Observera att produkten senast uppdaterades 2004 och har hög lägesosäkerhet.
Grid 50+ från nationella höjdmodellen (nh) baseras på laserskanning. Grid 50+ från den gamla höjddatabanken (hdb) som är framställd genom profilmätning i flygbilder och digitalisering av höjdkurvor från Ekonomiska kartan. Punkterna är skapade i ett regelbundet rutnät enligt indexrutor i RT 90. Punkterna har sedan transformerats till SWEREF 99 TM . Versionen från nh är skapad i SWEREF 99 TM och RH 2000 från början. Versionen från hdb skapades i RH 70 men har sedan transformerats till RH 2000.
Vattenytor består av polygoner som representerar sjöar, sjöar utan synligt utlopp, vattendrag, öar, sankmark och övriga vattenytor t.ex. små konstgjorda dammar som inte är med i sjöregistret. Vattendrag av tillräcklig storlek representeras av polygon i stället för enbart linje. Polygonerna kallas vattendragsytor. En sjö är en mer eller mindre permanent större ansamling av vatten utan signifikant strömhastighet i en sänka i jordytan. En sjö har i regel ett utlopp, men det förekommer sjöar med fler utlopp och de som helt saknar utlopp. Alla sjöar i sjöregistret finns inte representerade som vattenytor. EU_CD är ett attribut som samordnas med vattenmyndigheterna för identifiering av vattenförekomster eller övrigt vatten. En vattenförekomst är en avgränsad och betydande förekomst av yt- eller grundvatten, i detta fall ytvatten. Enligt vattendirektivet definieras det som den minsta storheten för beskrivning och bedömning av vatten, undantaget grundvatten. En ytvattenförekomst tillhör en speciell typ, har en bestämd vattenkvalitet och bedöms utsättas för en specificerad nivå av påverkan. Vissa mindre sjöar som ingår i distriktens grundstruktur och miljöövervakas men inte uppfyller urvalskriterierna för att klassas som vattenförekomst kallas för ”övrigt vatten” och har också ett EU_CD. Dessa är dock kodade med N i kolumnen VF och är alltså ingen vattenförekomst. Flödeslinjer som inte är vattenförekomster har EU_CD som börjar med tecknen ”NW”.
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/klimatdata/Oppna-data/Information-om-oppna-data/villkor-for-anvandning-1.30622. Ange om möjligt SMHI som källa.
Representationen av vattenförekomsterna i SVAR publicerades först gången 2005. Därefter har både vattendragslinjerna i SVAR uppdaterats kontinuerligt och lika så har vattenförekomster ändrats under åren.
NJDB STAX (Indelning), motsvarande ”Linjekategori”, men detta är för anläggningar utanför det Statliga spårnätet och vikterna är mellan 6 till 40 tons axellast.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet. Dataprodukten ingår i NJDB – nationell järnvägsdatabas.
Fastighetsindelning Visning, vector tiles
Fastighet Visning, vector tiles är en visningstjänst bestående av ytor, gränser, punkter och text för fastigheter och andra administrativa enheter, till exempel läns- och, kommunytor, fastighetsgränser och fastighetsgränspunkt. Formatet, vector tiles, ger andra möjligheter för användning än visningstjänster i rasterformat. Produkten ger möjlighet att koppla ihop information från kartan med våra direktåtkomsttjänster. Dessutom kan egna stilfiler definieras för ett eget utseende på kartan. Informationen visas upp till skala 1: 10 000.
Nationella marktäckedata 2018: tilläggsskikt produktivitet
Produkten redovisar uppdelningen av produktiv och improduktiv skogsmark inom vad som är karterat som skogsmark i NMDs basskikt. Skogsmark, produktiv skog och improduktiv skog som tas fram i NMD är i enlighet med definitionerna i skogsvårdslagen (och FAO) med undantag av att NMD även karterar skog i jordbruks- och bebyggda områden som skogsmark.
Tilläggsskiktet skoglig produktivitet har producerats genom att kombinera Sentinel-2 satellitdata med information från laserskanningen och annan kartdata. Satellitdatabaserad förändringsinformation och klassning, vägs samman med trädhöjd och trädkvot skapade från laserdata, samt annan kartdata visande sankmarker, berg och hyggen. För fjällnära skogsmark används även underlaget temperatursumma. Temperatursumma är en kombination av höjd över havet och latitud och används för stratifiering av höjdlägen och markens sannolikhet för att vara produktiv. Resultatet från sammanvägningen överlagrades med områden där NMD basskikt visar någon av skogsklasserna, så att tilläggsskiktet enbart finns inom skogsmark i NMD. För klassning av improduktiv skogsmark har träningsytorna hämtats från Naturvårdsverkets produkt KNAS. I version 1.1 har ytterligare kartdata inkluderats i sammanvägningen, detta beskrivs mer i detalj i NMD:s tekniska rapport.
Järnvägsdata NJDB STAX - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata NJDB STAX - visning i NJDB på webb
Länsstyrelserna - Förvaltningsobjekt Samhällsplanering