Arctic SDI catalogue
Arctic SDI catalogue (Arctic SDI)
Continents, countries, sea regions of the world.
SE.OF Oceanografiska observationer - Havsvattenstånd RW, timvärde
Syfte: Assimilera och validera modeller och analysera extremer. Enhet: cm Egenskaper: Havsvattenståndet relativt respektive års medelvattenstånd. Ett momentant mätvärde per timme. Kvalitetskoder: Grön (G) = Kontrollerade och godkända värden. Gul (Y) = Grovt kontrollerade värden, misstänkta eller aggregerade värden. Orange (O) = Okontrollerade värden Gränser: Både >0 och <0. För mer info se: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/oceanografi/matningar-i-havet/stationslista-vattenstand Årets medelvattenstånd avser en beräknad/teoretisk nivå baserad på observerade årsmedelvärden sedan mätstart: https://www.smhi.se/kunskapsbanken/oceanografi/vattenstand-i-havet/arets-medelvattenstand
I och med att du laddar ned data så accepterar du följande licensvillkor, https://www.smhi.se/data/om-smhis-data/villkor-for-anvandning. Ange om möjligt SMHI som källa.
Havsvattenstånd mäts nu med givare placerade i mätstationer vid kusten. Historiskt utfördes mätningarna först med hjälp av registrerande peglar med pappersdiagram och senare med så kallade potentiometerpeglar kopplade till automatstationer. I dagsläget används tre olika typer av givare anslutna till en automatstation; vinkelgivare kopplade till flottör och lod i en pegelbrunn, bubbelpegel och radarnivågivare. Efter mätningen sker enkla automatiska kontroller av data innan de lagras i databasen. Grova fel rättas till. För just havsvattenstånd görs dessutom noggrannare kontroller samt ifyllning av luckor. Därefter sker ibland rättelser av felaktiga eller misstänkta data vid påpekande från användarna. Kvalitetskontrollerna förbättras och automatiseras successivt.
Produkten Vattendistrikt representerar Sveriges vattendistrikt som SMHI förvaltar åt vattenmyndigheterna. Gränserna för distrikten är inte administrativa utan baserar sig på hur vattnet rinner. Det innebär att gränserna utgörs av vattendelare och därmed även att ytorna för distrikten är en sammanslagning av avrinningsområden. Denna produkt, som baseras på version SVAR 2022:1.2, består av 5 polygoner. Leveransbeskrivning: https://opendata-download.smhi.se/svar/SVAR_Basprodukter_2022_1_2.pdf
SVAR 2022 baserar sig på ett helt nytt underlag: Hydrografi nedladdning i skala 1:10 000, Markhöjdmodell Nedladdning konverterad till 10 m upplösning, framtaget av Lantmäteriet samt Nationell djupmodell i 10m upplösning, framtagen av SGU. Utifrån grundprinciperna: sjöar med en area > 0,5 km2 samt vattendrag med tillrinningsområde > 10 km2 har förslag till vattenförekomsterna tagits fram för inlandsvatten. För kustvatten har samma indelning som tidigare cykler varit målet men med nya gränser baserat på detaljerad djupinformation. Dessa har, tillsammans med länsstyrelserna, granskats och korrigerats i omgångar under perioden 2021 till 2023. Vattenförekomsternas utlopp tillsammans med mätstationer i SMHI:s grundnät samt ett ytterligare urval av mätstationer och dammar, har sedan legat till grund för framtagning av delavrinningsområden. Dessa har aggregerats till vattendistrikt. De avrinningsområdena som avvattnar mot Norge eller Finland var i SVAR 2016 kategoriserade som egna internationella distrikt. I SVAR 2022 inkluderas de istället i något av de 5 svenska Vattendistrikten.
GÄU Göta älvutredningen: Utförda borrhål - datapaket
Samtliga UTFÖRDA BORRHÅL INOM GÖTA ÄLVUTREDNINGEN (1870 st). Sex kommunvisa paket och kataloger med profilritningar (jpg-bilder) förekommer (i syfte att hålla datamängden nere): \ale_do9_do11; \gbg_do1_do2_do10_do11; \knglv_do2_do3_do11; \ledet_do4_do5_do6_do7_do8_do11; \thn_do5_do6_do7_do11; \vborg_do6_do11 Se vidare https://gis.sgi.se/dokument/geodatasezip/borrhalspaketet_innehåll.xls Samtliga rapporter från GÄU: https://www.sgi.se/sv/samhallsplanering--sakerhet/skredriskutredningar/gota-alv/verktyg-underlag-och-rapporter/ [Geoteknik]
Se https://gis.sgi.se/dokument/geodatasezip/borrhalspaketet_innehåll.xls
Dataprodukten består av företeelsetypen C-Rekommenderad bilväg för cykeltrafik som tillhör produktgruppen NVDB-GCM.Dataprodukten omfattar data om rekommenderad bilväg för cykeltrafik som skapar kontinuitet i cykelnätet genom att peka ut lämpliga vägar i bilnätet för cykeltrafik. Dataprodukten kan enbart anknytas till bilnätet, d v s de vägsträckor där vägtrafiknät är angivet som ”Bilnät”, se referens #5 i DPS - Dataproduktspecifikation - "Det svenska vägnätet". Syftet med dataprodukten är att t ex i en cykelreseplanerare leda cykeltrafiken till de gator som är mest lämpade för cykeltrafik ur trafiksäkerhetssynpunkt eller av annat skäl.
Ingen initial insamling har skett. Från 2007 förekommer företeelsen i NVDB. Underlag för ajourhållning fångas hos dataleverantörerna och levereras till Trafikverkets enhet för Väg- och järnvägsdata för beredning och registrering enligt uppgjorda avtal och processer. Dataleverantörer: - Statligt vägnät - Projektledare på Trafikverket vid förändringar av det statliga vägnätet. - Statligt vägnät - Oftast kommunen vid förändringar på befintligt statligt vägnät. - Kommunalt vägnät - Kommunernas kontaktpersoner vid förändring på det kommunala vägnätet enligt gällande avtal om leveranser till NVDB. - Enskilt vägnät inom leveransområden - Kommunernas kontaktpersoner vid förändring på det enskilda vägnätet inom kommunens leveransområden enligt gällande avtal om leveranser till NVDB.
I fastighetsregistret igår information om fastigheter, samfälligheter, gemensamhetsanläggningar, rättigheter, taxering, belägenhetsadress, planer och markreglerande bestämmelser. Datamängden kan inte beställas separat utan ingår endast i befintliga tjänster: Belägenhetsadress Direkt, Fastighet och Samfällighet Direkt, Fastighetsinformation Nedladdning, Gemensamhetsanläggning Direkt, Inskrivning Direkt, Markreglerande bestämmelse Direkt, Markreglerande bestämmelse Visning, Referens Uppslag Adress, Referens Uppslag Organisation, Registerbeteckning Direkt, Rättighet Direkt, Rättighet Visning och Taxering Direkt.
Fastighetsregistret byggdes upp mellan 1970-1995 samtidigt som registerreformen genomfördes genom digitalisering av Jordregistret och Stadregistren.
Viltolyckskartor för rådjur utgörs av vektor- och rasterdata som presenterar aggregerad viltolycksstatistik med rådjur under den angivna femårsperioden. Materialet levereras i en .gpkg-fil som hjälper vid visualisering och tolkning av materialet. Viltolyckstätheter redovisas i rasterfiler med olika upplösning. Viltolycksfrekvenser redovisas längs huvudvägnätet och inom utpekade områden med höga olyckstal. Frekvens beräknats som antal viltolyckor per km och år under femårsperiod. Materialet bygger på inrapporterade viltolyckor till polis samt jägarrapporter enligt Nationella Viltolycksrådet.
Under en lång tidsperiod har positionering och omhändertagande av trafikskadat vilt hanterats av Polisen och Nationella viltolycksrådets eftersöksjägare. Materialet i denna analys bygger på inrapporterade viltolyckor till polis samt jägarrapporter från Nationella Viltolycksrådet.
Produkten passar utmärkt som bakgrundskarta och som indata till GIS-tillämpningar. Den är lämplig att använda i skalområdena 1:1 000 - 1:20 000. Innehållet består bland annat av byggnader, markslag, vägar, hydrografi, samt Lantmäteriets granskade och fastställda namn som finns i Ortnamnsregistret.
Under åren 1992–97 digitaliserades den analoga informationen och en första digital version av grunddata skapades. Målet var att göra en rikstäck-ande databas i skala 1:10 000. Det som saknades var fjällområdet. Data-mängden kompletterades och vidareutvecklades med till exempel förbätt-rad lägesosäkerhet vid uppbyggnaden av Grundläggande Geografiska Data (GGD) 1995–2004. Fjällområdet karterades mellan åren 2006–2012. Idag sker inget fältarbete enligt tidigare modell. Insamlingen i egen regi genomförs genom tolkning i flygbilder i stereo och ortofoto. En stor del av information samlas in i samverkan med andra statliga myndigheter, kom-muner och organisationer. Vägar och järnvägar hämtas från Trafikverket.
Med trafikeringssystem menas den tekniska eller manuella lösning för säkerheten som används för att övervaka och styra en bana. Det finns flera olika system. system H Baseras på att det finns fullständiga signalställverk på driftplatserna och linjeblockering på linjen. Driftplatserna är antingen bevakade eller stängda. system M Baseras på att linjen övervakas av två tågklarerare utan hjälp av linjeblockering eller radioblockering. Driftplatserna kan övervakas med manuella metoder med stöd av enkelt signalställverk men kan också ha fullständiga signalställverk. Det kan förekomma att driftplatser är obevakade, bevakade eller stängda. system S Baseras på att linjen övervakas med manuella metoder av endast en tågklarerare. Inga driftplatser förekommer men däremot linjeplatser utan huvudspår. Dessa linjeplatsers gränser är markerade med tavlor. Innanför dessa tavlor är samtliga spår sidospår. Linjen i övrigt har huvudspår, även förbi andra linjeplatser. Inga tågfärder kan förekomma i system S utan alla rörelser på linjen ska ske som spärrfärd. system R Baseras på att linjen och driftplatserna övervakas av radioblockering. Driftplatserna är antingen bevakade eller stängda. system F Baseras på att linjen och driftplatser övervakas med manuella metoder av endast en tågklarerare. På driftplatserna förekommer bara sidospår, och alla rörelser där sker i form av siktrörelse. Driftplatserna är bevakade. system E1 Baseras på att linjen och driftplatserna övervakas med hjälp av nivå 1 av det europeiska systemet för trafikstyrning ERTMS. Driftplatserna är bevakade. system E2 Baseras på att linjen och driftplatser övervakas med hjälp av nivå 2 av det europeiska systemet för trafikstyrning ERTMS. Driftplatserna är bevakade. system E3 Baseras på att linjen och driftplatserna övervakas med hjälp av nivå 3 av det europeiska systemet för trafikstyrning ERTMS. Driftplatserna är bevakade.
Dataprodukter för järnväg beskrivs genom att de ges en utbredning med koppling till järnvägsnätet samt en eller flera attributtyper. Dataprodukter knyts till järnvägsnätet för att de ska kunna behandlas på ett enhetligt sätt i förhållande till dels varandra, dels till själva järnvägsnätet. Dataprodukten ingår i NJDB – nationell järnvägsdatabas.
Dataprodukten omfattar trafikregel, meddelad genom föreskrift eller annat beslut, om inskränkning till lägre axel- boggi- och trippelaxeltryck för fordon än som annars gäller. Dataprodukten består av företeelsetypen Begränsat axel-boggitryck som tillhör produktgruppen NVDB samt produktundergruppen Trafikregelföreteelsetyper i NVDB. Dataprodukten registreras på bilnätet. Syftet med dataprodukten är att ge kunder information om var vägbanan har begränsningar avseende vikt på fordon. Med denna information leds tyngre trafik bort från vägar med denna begränsning. Begränsat axel-boggi tryck kan ge en kund information om vilka vägsträckor som har begränsningar av fordonsvikter.
Från 2001 förekommer företeelsen i NVDB. Initial insamling har skett från beslutade föreskrifter genom en datainsamling där Transportstyrelsen var dataleverantör. Data för ajourhållning finns i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) där Trafikverkets enhet Vägdata hämtar underlagen.
Datat innehåller den geografiska avgränsningen av prövningsgrupper för omprövning av vattenkraftverk enligt den nationella planen för omprövning. I bilagan till förordning (1998:1388) om vattenverksamheter framgår prövningsgruppernas namn och tidpunkten för när ansökan senast ska lämnas in. Enligt 39 a § i samma förordning ska Havs- och vattenmyndigheten föra en förteckning över prövningsgrupperna samt kartor som visar prövningsgruppernas geografiska avgränsning. Den geografiska avgränsningen tillhör Havs- och vattenmyndighetens föreskrift HVMFS 2020:25.
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - nedladdning i Lastkajen
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - visning
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - visning i NVDB på karta
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - nedladdning i Lastkajen/Cykelvägnät med grundegenskaper
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - nedladdning i Lastkajen/Drift och underhåll
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - nedladdning i Lastkajen/Vägdata för transportplanering
NVDB C-Rekomenderad bilväg för cykeltrafik - nedladdning i Lastkajen/Länsfiler NVDB data
Viltolyckskartor - Rådjur - nedladdning i Lastkajen/Viltolyckskartor
Viltolyckskartor - Rådjur_tidigare årsserier - nedladdning i Lastkajen/Viltolyckskartor
Järnvägsdata Trafikeringssystem - nedladdning i Lastkajen
Järnvägsdata Trafikeringssystem - visning
Järnvägsdata Trafikeringssystem - nedladdning i Lastkajen/Järnvägsnät med grundegenskaper
Järnvägsdata Trafikeringssystem - visning i NJDB på webb
NVDB Begränsat axel- boggitryck - visning
NVDB Begränsat axel-boggitryck - visning/nedladdning i öppna API
AM.Prövningsgrupper för vattenkraftverk.ATOM
AM.Prövningsgrupper för vattenkraftverk.WMS
Prövningsgrupper för vattenkraftverk - nedladdning
Kartan återger huvuddragen i Sveriges jordartsgeologi. Noggrannheten varierar eftersom den är en sammanställning baserad på jordartskartor i olika skalor och med skiftande kvalitet. Kartbilden är mycket kraftigt generaliserad och jordartsindelningen är grovt förenklad. Minsta redovisade yta är ca 1 km2. Informationen är endast avsedd att använda för översikter på nationell nivå, och bör utnyttjas med försiktighet i analyssammanhang.
Kartan sammanställdes ursprungligen under tidigt 1990-tal med befintliga jordartskartor i större skala som underlag, och överfördes manuellt till ett mycket översiktligt topografiskt underlag. Efter digitalisering låg informationen till grund för publicering av jordartskartan i Sveriges Nationalatlas, bandet Berg och jord (1994). Sedan dess har endast enstaka uppenbart felklassade ytor korrigerats, samt en omklassificering gjorts för att överensstämma med övriga jordartskartor från SGU.
Datamängden innehåller ett urval av förändringar av vägdata som har registrerats i NVDB sedan föregående version. F.n skapas förändringsinformation dagligen. Det är inriktat mot företeelse som har betydelse för trafiksäkerheten, tex tillåtna hastigheten på väg. Filerna är skapade enligt TN-ITS specificationen, som baseras på TN-ITS CEN TS 17268 standarden. TN-ITS (Transport Network ITS Spatial Data) en samarbetsplattform på europeisk nivå, som förvaltar och vidareutvecklar det tekniska och organisatoriska ramverk som är framtaget för att på ett enhetligt sätt tillhandahålla grundläggande information kring vägar som är av mer eller mindre av statisk karaktär. Tjästen var tidigare känt som "ROSATTE", föregångare till TN-ITS.
NVDB innehåller ett nationellt gemensamt vägnät med data om länkar och noder samt en uppsättning grundläggande vägdata. NVDB:s vägnät kan användas som ett långsiktigt stabilt nationellt referenssystem för koppling av olika slags uppgifter till vägar. NVDB:s vägnät omfattar statliga, kommunala och enskilda vägar. Datainsamling sker i samverkan mellan Sveriges kommuner, Skogsnäringen, Trafikverket och Lantmäteriet.